Dva priloška geologiji Slavonije. 



Priopćio prof. Ferdo Koch. 



I. Prilog geologiji Psunja. 



Godine 1916. proveo sam potporom kr. ug. geološkog zavoda 

 u Budimpešti detaljno geološko istraživanje Požeške gore. Resultati 

 ovih istraživanja publikovani su u godišnjim izvještajima toga za- 

 voda za godinu 1917.') 



Tijekom ovih geoloških istraživanja pokazalo se je ali, da je 

 potrebno točnije poznavanje geoloških odnošaja Psunja (Mons Pisun), 

 koji se proteže na zapad od Požeške gore. U tu svrhu započeo 

 sam ljeti god. 1917. sa istraživanjema na zapadnom okrajku Psunja 

 kod Pakraca te sam polazeći odavle odredio na sjeveru i jugu gore 

 geološke medje mladjih tvorevina (tercijara i paleozoikuma) prama 

 arkajskoj gorskoj jezgri. Gorsku jezgru obišao sam lih u važnijim 

 partijama, jer je to za sada za naše svrhe bilo dostatno, a pogo- 

 tovo zato što je M. Kišpatić^) već otprije opisao raširenje i sastav 

 kristalinskog kamenja, koje izgradjuje gorsku jezgru. 



Na zapadnom boku kalvarije (Sv. Vid) u Pakracu otvorene su 

 u miocehskom vapnencu (Leithakalk, Tortonien) kamenare. Ove ka- 

 menare su sada izvan uporabe i dijelom zarasle šikarjem a dobivao 

 se je ovdje prije prhak bijeli vapnenac, od kojega se žeženjem do- 

 bivao kreč srednje dobrote. Većim je dijelom ovaj vapnenac sa- 

 stavljen od vapnenih alga (Lithothamnium), no u njemu imade na 

 mjestima gnijezda i naslage sa Pecten latissimus, Pectunculus po- 

 lyodonta, Spondylus sp., Ostrea gingensis, Osirea cf. digitalina, 

 Clypeaster grandiflorus. Pukotine u vapnencu ispunjene su žutom 

 ilovačom sa šljunkom i valućem (najviše kremenog, manje gnajsnog) 

 a i neposredni pokrov vapnenca je ovdje ilovača. 



Raširenje vapnenca nije veliko : on se uspinje na brdo do blizu 

 kapele Sv. Vid, gdje već nastupaju žuti, tankopločasti donje-pontijski 

 vapneni lapori sa mjestimice brojnom faunom sitnih mekušaca (Car- 

 diiim, Planorbis, Limnaeus (Limnaeus velutinus?) pa ribljih zubi i 

 ljuski. Vapnenac izgradjuje lih zapadni obronak kalvarijskog brijega 

 te prestaje kod šumske medje. U jarku južno od Sv. Roka imade 

 još vapnenca, koji ali ne dopire visoko, tako, da na koti 262 m već 

 nalazimo donje-pontijske lapore. 



U tom miocenskom vapnencu motrimo ovdje u šumi pojavu 

 krša u obliku Ijevkastih udubina. U prije spomenutim kamenarama 

 ne opaža se nikakovo slojenje ili vrstanje vapnenca. U jarku južno 

 od Sv. Roka vidimo ali na obronku da su gornje partije vapnenca 



Prilog geološl{om poznavanju Požešlie gore. Különlenyomat -a magy. 

 földtani intezet. Budapest, 1917. 



-) Prilog geološiiom poznavanju Psunja. Rad jug. akad. 109. Zagreb, 1892. 



