70 



donje pontijskih lapora slabo nagnutih, a ispod ovih su debele naslage 

 bijelih bezfosilnih lapora kao najdonjeg člana pontijske sedimenta- 

 cije. Ovi su osobito debelo naslagani u okolici Škenderovci-Selište. 



Uz cestu, koja vodi od Lipika u Okučane, motrimo počam od 

 Čagljića do Bjelanovca na sve strane donje-pontijske lapore. Kod 

 Bjelanovca pojavljuje se kod mosta sdesna i slijeva raspršljivi mio- 

 censki konglomerat, koji je kao i pliocenske tvorevine položito po- 

 ložen (SE — NW, NE 14"). U cestovnom zavoju zapadno od kote 

 346 m (Demerginci) nalazi se modrosivi, pjeskoviti miocenski lapor. 

 Ovdje postoji uslijed lake raspršljivosti spomenutog konglomerata i 

 vodonosnog pod njim ležećeg lapora mjesto odronjivanja, koje cestu 

 nemalo ugrožava. Od Demerginca do nešto južno od vrha Pasian 

 (431 m) prostiru se ovi lapori zajedno sa mediteranskim vapnovitim 

 pješčenjacima. Zatim slijedi prama sjeveru preko Čagljića gornjeg, 

 Bakovčana i Doksina potoka serija donje-pontijskih vapnenih lapora 

 sa mjestimično brojnim Limnaeama, redjim P/anorbima, i najdublji 

 pontijski bijeli lapori bez okamina. 



Na sjever i zapad od Pakraca prostire se nisko diluvijalno 

 humlje, Pakračka gora. Ispod diluvijalnog ilovinskog pokrova 

 otkriti su na sjevernom obronku Dereze prama potoku Kravarini 

 bijeli i narančasto žuti gornjo-pliocenski (tracijski) pijesci. Humci 

 na desnoj strani (sjevernoj) doline Kravarine sastoje do Grahovljana 

 od diluvijalne ilovače. Na mjestu gdje potok Kravarina južno od 

 kote 170 m zasijeca obronak vidimo u potoku i uz obalu bijele, 

 žućkaste i modrosive lapore bez okamina. Ovi lapori odgovaraju 

 možda onim bijelim na okaminama siromašnim donje-pontijskim la- 

 porima. Pod ovim laporima slijedi onda kod Grahovljana na obim 

 dolinskim bokovima posve neznatno nagnuti a jako rastrošeni mio- 

 censki vapnenac, koji se daleko gore uz potok proteže. U tom 

 vapnencu nalazimo obilje no ponajviše loše uščuvanih preostataka 

 od Pecten latissimus, Spondylus sp., Östren armata, školjki bušilica 

 {Pholas sp.?j, Echinida, zubi morskog psa (Oxyrhina plicatilis Ag.) 

 i dr. Na desnoj obali potoka nalazi se kod Grahovljana ispod vap- 

 nenca jako rastrošeni i denudirani preostatak kloritnog škriljavca. 



Spomenuti tracijski pijesci tvore na lijevom dolinskom obronku 

 pokrov na miocenskom vapnencu, onda su prema Dragoviću za- 

 strti diluvijalnom ilovačom, pojavljuje se ali opet kod Dragovića, 

 Španovice i prama Buču na gorskom rubu u odronima i vododeri- 

 nama. Na Dabinom brdu južno od sela Grahovljana su takovi od- 

 roni češći. Diluvijalni pokrov sklize se ovdje zajedno sa bijelim i 

 bojadisanim gornje-pliocenskim pijeskom na nekoj gnjecavoj sivoj 

 i bijeloj glini. 



U zapadnom dijelu plitkog dolinskog žlijeba, koji sjeverno od 

 Kusonja prosijeca Pakračku goru od E prema W, pojavljuje se na 

 malu daljinu mioc. vapnenac, kojega su ovdje i lomili. Ispod vap- 

 nenca proviruje u potočnom koritu nešto kloritnog škrilja i posve 

 malo brusilovca. Uz lijevi obronak odavle niz dol nalazi se malena 

 partija žućkasto bijelog pontijskog lapora. 



Na obronku južno od groblja u Dragoviću pojavljuje se rastro- 

 šen kloritni škriljevac (NW— SE, SW 20"), koji se onda desno uz cestu 



