71 



sve do Kusonja proteže. Kod Kusonja je škriljevac pokriven slabo 

 nagnutim naslagama mioc. vapnenca. 



Na ušću potoka Rakovca vidimo na desnom obronku mioc. 

 vapnenac, na lijevom zelen kloritni škrilj, koji brazdi NW— SE a 

 pada na SW pod kutem od 42*^. Dalje uz potok izgradjuje ovaj 

 škriljevac obe dolinske obale, jako je boran, tako da^se smjer upa- 

 danja slojeva često mijenja. Ispod ruševine grada Čaklovca pada 

 prama NE sa 65°. Pri utoku potoka Tisovac (Votnačina) u Rakovac 

 nastupa modrocrni grafitni škrilj, koji se otprilike na daljinu od V2 km 

 uz Tisovac proteže a seljacima rabi za bojadisanje kućnog podzida, 

 zatim slijedi s obiju strana Rakovca slabo naklonjen i uslojen mioc. 

 vapnenac sa nešto modrosivog morskog lapora uz lijevu potočnu 

 obalu. U potočnom koritu vidimo još kloritnog škrilja, koji ali ne 

 ide daleko. Dalje gore nalazimo onda samo mioc. vapnenac, koji 

 se od kote 466 m (sjeverno od Hajdučke kose i Ravnih njiva) pro- 

 stire dolje do potoka ^Šumetlice. Cijeli gorski hrbat od kote 466 m 

 prama sjeveru proko Čadine strane dolje do sela Čaklovac sastoji 

 od tog vapnenca. Vapnenac je skroz položitog položaja, brazdi iznad 

 Čaklovca (kod kote 292 m) od NE na SW a pada na NW sa 15°. 

 Nešto južno od kote 292 m nalazi se uz put žućkasti vapneni lapor, 

 koji po svom licu sjeća na donje-pontijske bijele lapore. U tom 

 sam laporu ali našao bodljiku od morskih ježinaca, a po tom na- 

 lazu očito je, da je ovaj lapor ekvivalentna morska taložina sa mio- 

 censkim laporima (Badener Tegel), kojih nalazimo u okolici Pakraca 

 na više mjesta dobro razvijenih, kako to već spomenusmo. 



S obiju strana ušća Ribnjak-potoka nalazimo donje-pontijske 

 lapore. Okamine su tu rijetke i slabo uščuvane. Našao sam: sitnih 

 Limnaea, Planorbisa, Cardia, komada koštica, lišća (Quercus?), trava 

 i nešto pugljevljelog bilja. Lapor brazdi WNW— ESE, a pada na 

 NE (34^^). Ispod lapora slijedi u potoku uska zona mioc. vapnenca, 

 zatim brusilovac (NW— SE, SW 43°) i kloritni škrilj, a u ovom je 

 uložen još jedan tanak sloj brusilovca. Kloritni škriljevac prostire se 

 zatim još na malu daljinu uz potok a onda ga zastire s obiju strana 

 prama Cadinoj strani i gornjoj Šumetlici miocenski vapnenac. Ovaj 

 vapnenac spušta se u dno doline Šumetlice potoka te stvara na li- 

 jevom obronku ispod kote 416 m strme pećine. Dalje u gornjem toku 

 potoka motrimo do 20 m debele naslage miocenskog krupnog kon- 

 glomerata. Sjeverno od Šumetlice gornje leži mioc. vapnenac na 

 kloritnom škrilju sve do mjesta gdje se dolina suzuje izmedju kote 

 399 m i 388 m i gdje nastupa modro sivi gusti vapnenac na obim 

 stranama doline. Vapnenac je horizontalno položen a lome ga za 

 palenje vapna i posipavanje cesta. Okamina nisam u njemu mogao 

 naći. Po starosti je ovaj vapnenac svakako mladji od kloritnog škri- 

 Ijevca, na kojemu leži, mogao bi ali biti iste starosti ili još mladji 

 od crnog brusilovca, čije stratigrafsko mjesto ovdje zaprema. Ovaj 

 vapnenac obrubljuje zajedno sa pod njim ležećim kloritnim škriljem 

 sjeverni rub Novakovog brda i dopire dolje u dolinu Rijeke potoka, 

 gdje ga takodjer lome u cestogradjevne svrhe. Ovaj je vapnenac 

 ovdje svuda pokriven mioc. vapnencem, pa je on, kako smo već 

 napomenuli, najmladji član paleozojskih tvorevina. 



Gorska izbočina desno od ušća Šumetlice potoka sastoji od 



