72 



donje-pontijskih lapora. Lijevo od ušća je zelen dosta rastrošen 

 kloritni škrilj (NW— SE, SW Se*^). 



Gorska kosa Veliko brdo (508 m) izmedju potoka Rijeke i Or- 

 ljave kod Buča izgradjena je od miocenskog vapnenca ispod kojega 

 je otvoren na obim obalama Orljave rastrošen Kloritni škrilj i bru- 

 silovac. Od Jakobovca zaprema mioc. vapnenac, uz nešto morskog 

 lapora, oba obronka sve do dolinskog dna. Južno od sela Rogulje 

 pojavljuje se muskovitni gnajs (NW — SE, SW 50'^), zatim slijedi tamni 

 amfibolit pa opet gnajs. Ovi kristalinski škriljavci su jako borani 

 pa se smjer upadanja vrlo često mijenja a kut naklona je uvijek 

 strm. U Ćelija potoku, pritoku Orljave, dopire mioc. vapnenac sa 

 lijevog obronka do dolje. On je slabo nagnut a sastoji ozdo od 

 krupnog konglomerata, koji biva prama gore sve sitnije zrnato pa 

 konačno prelazi u vapnenac. 



Jednake odnošaje nalazimo i u susjednom potoku Riječica iz- 

 medju Cicvara i Bjelajca, samo što ovdje motrimo u donjem dijelu 

 potoka u sredini doline crn brusilovac opkoljenog od kloritnog škrilja. 



Kod Buča i na južnim obroncima potoka Stara rijeka i Ože- 

 govačkog potoka motrimo pod žutim i bijelim mladim pliocenskim 

 pijescima i ispod diluvijalnog pokrova manje partije donjo-pontijskih 

 žutih mekanih bezfosilnih i tvrdjih tankopločastih vapnenih lapora 

 sa sitnim Cardiama, Planorbama i Limnaeama. Ove mlado-tercijarne 

 taložine tvore dakle ovdje geologijski most izmedju Psunja i Ravne gore. 



Zapadno od crte Lipik — Okučani prostire se neogen-tercijarno 

 humlje, koje je u okolici izmedju Raića i Benkovca izgradjeno od 

 miocenskih vapnenaca i lapora. Na ove se prama sjeveru i zapadu 

 oslanjaju donje-pontijski vapneni lapori, a na ovima onda slijede 

 poznate gornjo-pliocenske panonske (paludinske) naslage. Ove po- 

 tonje pokrivene su prama zapadu sa više ili manje debelim pokro- 

 vom diluvijalne ilovine. 



U Konačka (Bukovica) potoku kod Novske vidljive su gornje 

 i srednje paludinske naslage. Visoko gore u potoku nalazi se sloj 

 hgnita debeo 1 m (E— W, S preko 30**), i to u srednjim paludinskim 

 nasladama ispod Union-slojeva (ovdje su to konglomerirani pješče- 

 njaci sa ljušturama). Dalje uz potok slijede lih žuti pijesci (konge- 

 rijski?), a iznad doline Bukovice vidimo bijele lapore (donje-pon- 

 tijske). Donje paludinske naslage sa glavnim slojem lignita nisu ovdje 

 više vidljive, one su ili već dalje odavle na istok prestale ili se na- 

 laze u većoj dubljini. Južno predbrežje ovog humlja sastoji od di- 

 luvija. 



U potoku Paklenici susrećemo ponajprije gornje paludinske 

 naslage a skoro zatim srednje i donje. Brazdenje tih naslaga je i 

 ovdje stalno E— W, a padaju prama S sa 34". Pod donjim lignitom 

 je ponajprije siva glina sa Planorbima. zatim žuti pijesak, koji ovdje 

 valjda zastupa kongerijske naslage. Humci, koji se nalaze sjeverno 

 odavle (Sisvete, Puić, Kričke), sastoje sve dolje do gornjeg toka 

 potoka Novska od bijelih donje-pontijskih lapora sa sitnim Planor- 

 bis, Umnaeus i Cardium. 



U potoku Duboka dolina (Voćarica) otvoren je debeo sloj 

 lignita, koji je pokrit srednjim paludinskim naslagama sa množinom 

 Paludina i Uniona. Predbježje sastoji i ovdje od diluvijalne ilovače. 



