73 



U dolini Sloboštine sjeverno Okučana sastoje oba dolinska 

 boka na početku od žute i smedjaste ilovače, ispod koje zatim sli- 

 jedi uska zona panonskog pijeska i sive gline. Na ušću potoka La- 

 djevca nalazi se sivi, mekani vapneni lapor, u kojemu sam našao 

 lih otisak školjke jadne veće Valenciennesia sp.? Lapor brazdi E— W, 

 pada na S sa 25'^— 30*^. Dalje prama sjeveru motrimo s obiju strana 

 doline Sloboštine pjeskovite smedje i modrosive lapore sa tinjcem, 

 u kojima su uloženi slojevi svijetlijega lapora. Zatim slijedi pješče- 

 njak i miocenski vapnenac (Leithakalk). U Laporu nisam našao osim 

 pougljevljenog bilja nikakovih okamina. Taj Lapor odgovara po 

 svom položaju i po svojem u ovim krajevima običnom izgledu miocen- 

 skom laporu bečke tercijarne kotline (Badener Tegel). Zapadno od 

 Benkovačke crkve na ušću Srederskog potoka je taj lapor dobro 

 otkriven i brazdi E— W sa padom prama S sa 30'^. Na rebru sje- 

 verno odavle pada uz isto brazdenje prama sjeveru, tvori dakle an- 

 tiklinalno sedlo, koje se jasno vidi i na istočno odavle se nalazećem 

 brdu Glavici. 



Uspinjemo li se od Okučana na brdo Čelar (kota 223 m) na- 

 lazimo ponajprije na obronku ilovaču, zatim žuti paludinski pijesak 

 sa sivom glinom. Dalje na sjever od Čelara vidimo kao med žute 

 pijeske bez fosilija, koji su ili još donje-panonski ili su već za- 

 stupnici kongerijskih naslaga. Kod Gradine (kota 280 m) nastupaju 

 vapneni lapori izmjenice sa žutim pijeskom, modrosivim pjeskovitim 

 laporima i slojevima pješčenjaka, ispod kojih na mnogo mjesta pro- 

 viruje miocenski vapnenac. Brazdenje ovih slojeva je kraj neznatnih 

 otklona E— W, a kut padanja se mijenja od 25"— 90'^ prama jugu. 

 Ovaj slojni kompleks, koji u glavnom sastoji od ružičastih i modro- 

 sivih pjeskovitih lapora, pješčenjaka, naslaga konglomerata i tipnog 

 miocenskog vapnenca, pretstavlja nam miocensku sedimentacijonu 

 grupu, u kojoj lapor (Badener Tegel) prevladava. Ove naslage iz- 

 gradjuju gorsku kosu preko Capraginca, Ritdrača i Bobara do sje- 

 verno od Rogolja. Istočno od Capraginca u Dubrovac potoku i preko 

 Golubovačke kose do Širinca (kota 292 m) nalazimo ispod ovih 

 naslaga amfibolit. 



Od Benkovca prostiru se spomenute miocenske naslage u ši- 

 rokom povoru prama sjeveru i zapadu do Bjelanovca, Goleša i 

 gornjeg Raića. U selu Goleše (Radjenovci) leže na laporu i pijesku 

 naslage pješčenjaka, koje su prepune školjki (Ostrea, Pectenj. Na 

 sjeverozapadnom kraju sela su ove mioc. naslage već zastrte bijelim 

 donje-pontijskim laporima (sa sitnim Planorbima), koji se prostiru 

 preko Konjske glave (kota 408 m), Kovačevca (Alavudce), Brezine 

 male i Vodice. 



Od Vodica dolje do Luke potoka dospijemo opet u područje 

 prije spomenutih miocenskih tvorevina: pješčenjak, vapnenac i zatim 

 vrlo debeo nasloj lapora (Badener Tegel). Ovaj je lapor i ovdje 

 kao kod Benkovca i inače na zapadnom rubu Psunja pjeskovit lapor, 

 koji se izmjenjuje sa ružičastim mekanim glinenastim laporima, plo- 

 častim pješčenjacima i smedjim škriljastim laporima. Cesto nalazimo 

 u njemu pougljeno bilje, pače cijele komade lijepog uglja, no inače 

 nisam našao prikladnih okamina. Štur je ove takozv. „naslage od 

 gornjeg Raića" smatrao jednakima sa sarmatskim naslagama kod 



