74 



Radoboja u Hrvatskoj (Die neogentertiären Ablagerungen von West- 

 slavonien. Jahrb. d. k. k. geol. R. A. Wien, 1852, p. 289.). 



Ove naslage brazde od istoka prama zapadu, a padaju pod 

 kutem od 30'^— 90*^ k jugu. One se prostiru niz Luke potok do južno 

 od Radanovog i Vukovog brda kod gornjeg Raića, ovdje onda na- 

 stupaju pijesci i gline paludinskih naslaga sa tankim slojem lignita. 



Kongerijskih naslaga nema ovdje kako se čini ili su one za- 

 strte ilovačom. No vrlo je vjerojatno, da ove naslage brazdeći od 

 Caga sjeverno od Okučana prama zapadu svršavaju u okolišu Bu- 

 kove plane (kota 311 m). 



Kod Trnakovca nalazimo na obim stranama doline Sloboštine 

 jako rastrošen biotitni škriljavac. Kamen je musavo zelenkaste smedje 

 boje, koja ali često prelazi u sivu boju, jer kamen obično mnogo 

 muskovita sadržaje. Ovaj škriljevac izgradjuje cijelo Stupno brdo 

 (320 m), kao i brdo 305 m, vršak 318 m sa ruševinom grada Bijela 

 stijena i kosu sjeverno prama koti 288 m. Njegov položaj je NW— SE, 

 SW od 40^-50'. 



Brezovo brdo (267 m), koje se poput otoka uzdiže izmedju po- 

 toka Rogoljice i Rašaške, sastoji od istog škriljavca. Od ovog gor- 

 skog otoka prama sjeveru vidimo još na malenu daljinu uz lijevu 

 strmu obalu Rogoljice taj škriljavac, onda slijedi na njemu miocenski 

 pjeskoviti lapor, modrosive boje, crvenkast, i okrasto crven a na- 

 pokon debeo pokrov kršja i valuća. U laporu nisam našao okamina 

 no on svakako odgovara badenskom laporu. On je većinom slabo 

 naklonjen prama NW i brazdi SSW-— NNE te čini obe obale potoka 

 Rogoljice. 



U potoku Bukovici kod Rogolja gornjeg leži na tom laporu vrlo 

 debela naslaga miocenskog vapnenca sa slojevima krupnog i sitnijeg 

 konglomerata i pjeskovitog vapnenca, koji se izmijenjuju sa lapora- 

 stim i glinenastim vrstama. Ispod vapnenca pojavljuje se u potoku 

 Bukovici uska zona brusilovca (grafitnog škrilja), koja se prostire 

 takodjer uz Bukovo brdo pa dolje do Rašaške. Zatim slijedi u obim 

 spomenutim potocima amfibolit, a napokon gnajs. 



Obronak na lijevoj obali Rašaške, južno od Brezova brda, sa- 

 stoji od rastrošenog svijetlog biotitnog škrilja, kojega još kod kote 

 195 m siječe šumska željeznica a dopire do ušća potoka Klenovca. 

 Seoski plato Rogolja donjih sastoji od debele naslage krupnog po- 

 točnog valuća i ilovače. 



Uz južni rub Psunja proteže^ se uzana suvisla zona amfibolnih 

 škriljavaca od Capraginca preko Širinca, Žuberkovca, Šagovine, Šu- 

 metlice i Podvrškog do Orljavca. Kod Orljavca prelazi ovaj povor 

 preko prodornog klanca rijeke Orljave prama NE pa se konačno 

 u okolici Poljanske i Vrbovca zajedno sa centralnim gnajsom gubi 

 pod miocenskim tvorevinama. Ovdje je dakle prava geologijska gra- 

 nica izmedju Psunjc i Papuk-Krndije. 



II. Geologijske bilješke iz F ruske gore. 



Potporom kr. ug. drž. geološkog zavoda u Budimpešti bilo mi 

 je omogućeno, da u jeseni god. 1917. proboravim mjesec dana u 

 Fruškoj gori. Mom tamošnjem boravku bila je svrha, da stećem neki 



