75 



pregledni uvid u geologijsku izgradnju tog najistočnijeg hrvatskog 

 gorja, prije svega bijaše mi ali stalo do toga, da usporedim ta- 

 mošnje kredne naslage sa onima drugih hrvatskih gora. Kratko vri- 

 jeme, koje sam imao na raspoložbu, dopustilo je dakako hh letimično 

 proučavanje gore. 



Pred više godina u Fruškoj gori provedena intenzivna sjeća 

 šume rodila je posljedicom, da danas gusta mlada šuma i šikarje 

 posvema pokriva gorske obronke, tako da gotovo posvemašnje po- 

 manjkanje valjanih otvora ne dopušta dovoljno uvida u izgradnju 

 gore. Ovi odnošaji su osobito na sjevernom obronku gore nepovoljni, 

 gdje su se nekada nalazila bogata kredna nalazišta, koja je A. K o c h češće 

 posjećivao i sabirao svoj paleontološki materijal. Ova petrefaktima 

 bogata mjesta nisam mogao naći, pa sam tako mogao lih na teme- 

 lju od |. Pethöa i E. Pratza opisane faune i motrenim petro- 

 grafskim" obilježjima krednih tvorevina provesti djelomičnu usporedbu 

 sa drugom hrvatskom gornjom kredom. 



Tvorevina gornje krede istočno alpinskog karaktera nalazimo 

 u Hrvatskoj sjeverno od Karlovca uz Kupu kao rudistne vapnence 

 i fliš. Odavle prelaze ove naslage u Žumberačko- Samoborsku goru, 

 pa ih onda opet motrimo u Zagrebačkoj gori u više ili manje odije- 

 ljenim partijama. U slavonskim gorama našao sam takovih tvorevina 

 u Crnom vrhu (Jovanovica dolina), kod Vočina, u Papuku iznad 

 Jankovca, u Požeškoj gori,') a napokon ih imade i u Fruškoj gori. 

 Zajednički su ovim tvorevinama rudi^tni vapnenci, laporasti glineni 

 škriljevi, pješčenjaci i stanovite obalne tvorevine, koje većinom 

 ujedno tvore bazu krednih sedimenata. Ove obalne tvorevine sa- 

 stoje već prama svome mjestu postanka od različitog materijala. U 

 Zagrebačkoj gori motrimo kano najstarije tvorevine krede kršno ka- 

 menje (konglomerate i kršnike), koje sadržaje komade od karbonskog 

 brusilovca, kremena i vapnenca kao i staropaleozojskog zelenog 

 škrilja. U jednom takovom kamenju našao sam Trochosmilia com- 

 planata. U Fruškoj gori imade također takovih bazalnih konglome- 

 rata, a ti se sastoje od raznolikog kristalinskog kamenja i jako ra- 

 strošenog serpentina, naime od onog kamenja, koje je u ono doba 

 stvaralo obalu krednog mora. Serpentin je naime i ovdje kao u 

 Bosni i inače u Hrvatskoj vrlo staro kamenje, svakako starije od 

 krednih sedimenata. 



A. Koch-) je na temelju svoga petrefaktnog materijala isporedio 

 kredne tvorevine Fruške gore sa alpinskim gosavskim naslagama. 

 Pethö'^) izrazio je opetovano puta svoje mnijenje, da su te naslage 

 znatno mladje od gosavskih naslaga i da je on sklon tomu, da ih 

 kao hypersenonsku stepenicu uvrsti izmedju krede i eocena. U za- 



^) F. Koch: Prilog geološkom poznavanju Požeške gore. A magy. kir. föld- 

 lani intezet 1916. evi jelenteseböl Budapest 1917. 



2) Neue Beiträge z. Geologie d. Fruška gora. Jahrb. d. k. k. geolog. R. A. 

 Wien, 1876. Bd. XXVI. 



■•) J. Pethö: Über das Ligament u. d. innere Organisation d. Sphaeruliten. 

 Budapest, 1892. Földtani köziöny. — Cuculaea Szaböi, eine neue Muschelart 

 aus d. hypersenonen Schichten d. Petervarader Gebirges. Budapest, lh92. Föld- 

 tany köziöny. 



