76 



dnjoj radnji Pethö-ovoj^) o ovoj fauni manjka, uslijed njegove smrti 

 prije no je radnju mogao dovršiti, svaki konačni zaključak glede 

 starosti ovih tvorevina. 



Iz popisa faune, što ga sastaviše Pethö i E. Pratz-) ali vidimo, 

 da imamo ovdje posla sa tvorevinama jednakima gosavskim i da ne 

 bi bilo nikako opravdano, da ove naslage smatramo mladjima. 



Gosavske naslage obuhvataju po J. Felixu^) tvorevine od an- 

 goumiena do najmanje uključivo maestrichtiena, dakle gornji 

 turon i sav senon. U našim su krajevima pojedine etaže ovog 

 slojnog kompleksa više ili manje dobro razvijene^ a posvemašnje 

 pomanjkanje okamina ili bar osobito značajnih fosila ne dopušta,. 

 da provedemo za sada konačno raščlanjenje ovih naslaga. 



U raspravi^) o gornjoj kredi Kalničke gore u Hrvatskoj uvjerio 

 sam se, da te gosavske naslage po svojoj starosti pripadaju gornjem 

 santonienu resp. donjem campanienu. Plagiopiychiis Auguilloni 

 d' Orb., na kojega sam ovdje naišao, nadjen je i u kredi Fruške 

 gore. 



Usporedbom faune mekušaca i koralja Zagrebačke,') Kalničke 

 i Fruške gore dolazimo do toga zaključka, da su to gosavske tvo- 

 revine iste starosti i da neka različnost postoji lih u više ili manje 

 dobrom razvoju pojedinih etaža i uščuvanju njihovih fauna. 



Kod manastira Grgeteg vidimo usku zonu jako rastrošenog 

 mioc. vapnenca i s njim zajedno pješčenjak i konglomerat iste mio- 

 censke starosti. Putem od manastira na Vijenac nalazimo magnezijski 

 vapnenac i jako rastrošeni serpentin. Kod manastira i na susjednim 

 obroncima imade velika množina velikih koturenih balvana tvrdog 

 pješčenjaka i kvarcnog konglomerata. Ovo kamenje potječe iz gornje 

 krede. Iduć od manastira uz potok vidimo, da doskora za tim bal- 

 vanima slijedi crvenkasto sivi jako tinjčasti lapor, koji veoma pod- 

 sjeća na verfenske škriljavce, no zapravo pripada dubljem od- 

 sjeku gornje krede. Slojevi brazde E — W, a padaju prama sjeveru 

 sa 15—25'^. 



U spomenutim naslagama našao sam lih neopredjeljivih oka- 

 mina (gastropoda). Ove su naslage dobro razvijene, a posvema na- 

 likuju glinenim laporima Zagrebačke gore (Nagušni jarak), u kojima 

 sam ali našao osim krhotina od puževa i bodljika morskih ježinaca 

 jedan Spatangid (Linthia sp?). 



Sjeverno od Stražilova otvorene su kamenare u isto tako bez- 



fosilnim zelenosivim krednim glinenim škriljevima. Gorska kosa 



istočno od Stražilova dotično od Velikog potoka sastoji gotovo do 



Vijenca od prapora, koji sadržaje veliku množinu kopnenih puževa, 



'osobito pako velikih Helicida. 



^) J. Pethö: Die Kreide-(Hypersenon-)Fauna des Peterwardeiner Gebirges- 

 (Fruška gora). Palaeontographica, Bd. 52. Stuttgart, 1906. 



-) E. Pratz: A Petervdradi Hegyseg (Fruška gora) kretaidöszaki (hyper- 

 senon) Faunäja. (J. Pethö). Fügyelek: A Koräliok leirasa. Budapest, 1910. 



^) j. Felix: Studien über die Schichten d. oberen Kreideformation in d. 

 Alpen u. d. Mediterrangebieten. Paläontographica, Bd. 54. 1908. 



*) F. Koch: Die oberen Kreideschichten des Kalnik Gebirges in Kroatien. 

 Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. God. XXX. Zagreb, 1918. 



^) Moja radnja o krednim naslagama Zagrebačke gore nije još dovršena. 



