77 



U manastirskom vrtu Vrdnika (Ravanice) nalazi se kamenolom 

 u rastresenom kvarcitu, koji se kamen odavle prostire prama sje- 

 veru uz potok Dubočac. U tom kvarcitu uložen je milovkin škrilj. 

 Na zapadnom obronku Kule je kamenolom u crvenkasto sivom va- 

 pnencu. Vapnenac je pločast i jako boran (NW— SE, SW 60'^). Zatim 

 slijedi uz potok opet kvarcit sa prevlakom od milovke i milovkin 

 škriljavac. Ovaj škriljavac mogao bi donekle služiti za dobivanje 

 milovke. 



U oligocenskom pijesku i šljunku nalazi se u udaljenosti od 1 

 km zapadno od južnog kraja sela Vrdnik sivi drobljivi dolomitični 

 vapnenac. Ovaj kamen čini se da pripada srednjem triasu (ladi- 

 ničkom odjelu), a nije označen na Koch-ovoj geološkoj karti. ^) 



Oba kamenoloma kod Jazka, koja su u specijalnoj karti ozna- 

 čena kao granit, u istinu su vapnenac i to Ijušturnom vapnencu 

 odgovarajući član srednjega triasa. Vapnenac leži na obim stranama 

 doUne kod manastira Jazak na donjim verfenskim škriljavcima (Mya- 

 cites), prostire se od NW — SE, a pada prama NE sa kutem od 64*^. 

 Vapnenac je veoma rasjeo i boran, a oslanja se na sjeveru jednim 

 razmakom (paraklazom) uz vrlo strmo prama jugu upadajući kremeni 

 filit. Ovaj fiiit prostire se odavle prama sjeveru izmjenice sa modro- 

 crnim brusilovcem. Dalje na sjever od razorenog ženskog manastira 

 pojavljuje se u Srnjevačkom (Velikom) potoku antigoritni Serpentin 

 u širokoj zoni. Serpentin je slojen i pada ponajprije prama jugu, 

 dalje uz potok prama sjeveru, te je pokriven amfibolitom. Zatim 

 slijedi olivinski serpentin, vapneni tinjčev škrilj i željezovit kremeni 

 iilit sve do Crvenog čota. 



Ovaj cijeli slojni kompleks je isto tako kao i naslage triasa 

 jako boran, a to nije istaknuto u profilima, koje je A. Koch priložio 

 svojoj geološkoj karti. 



U Belom potoku (Grabovcu) zapadno od manastira Jazak slijedi 

 ispod verfenskog škriljavca također kremeni filit i brusilovac ; u tima 

 nalaze se dva trahitna prodora. Serpentin, koji je na dva mjesta u 

 tom potoku otkriven, označen je u geološkoj karti od A. Koch-a 

 kao diorit resp. zeleni škrilj. 



Na južnom kraju sela Ledinci nalaze se na obim stranama do- 

 line kamenolomi u miocenskom vapnencu (mediteranskom), koji je 

 tankopločast i vrlo strmo, gotovo okomito, prama NNE nagnut. U 

 njemu nalazimo Pecten sp?, Pectunculus sp?, Cardium sp? i va- 

 pnenih alga. U laporu (Badener Tegel), koji se uz vapnenac ovdje 

 taložio, nalazimo gomolje od Nullipora, Lucina sp?, Dentalium sp?, 

 Cardium sp? i t. d. 



J. Böck^) je već opazio, da ovdje pod miocenskim vapnencem 

 nastupa neko posebno tankopločasto kamenje, koje nalikuje na tra- 

 hitni pršinac, i koje sadržaje mnogo tinjčevih Ijuštica pa zrnaca od 

 glinenca i kremena (dakle trahitni detritus). Tu stvar sam i ja opa- 

 zio, pa bi nam ona — u slučaju, da je to zbilja trahitni detritus — 



A. Koch: Geologie der Fruška gora. Math, und Naturw. Berichte aus 

 Ungarn. Bd. XIII. Budapest-Berlin. 1896. 



-) Staub Moritz: A Fruškagora aquitaniai flöräja. Mit geologischen Notizen 

 von J. Böckh. M. T. Akad. Ertekezesek. XI. k. 1881. 2 sz. 



