O kemijskim spojevima, koji se nalaze u potajnici. 



[Lathraea Squamaria L. (Clandestina rectiflora Lam.)]. 

 Napisao Dr. Svetozar Varićak (Zagreb). 



Poznato će biti jamačno svakome, da se organska kemija 

 razvijala u poslednjih dvadeset godina naročito u pravcu sinte- 

 tičkog stvaranja novih spojeva. Istina jest doduše, da je na 

 taj način u glavnome kemička znanost sama po sebi u toliko na- 

 predovala, što su postepeno utvrđene pojedine pretpostavke izvjesnih 

 hipoteza i teorija. Ali smo se time nesumnjivo i odmakli od same 

 kemije kao prirodne nauke'). Držim dakle, da je danas došlo 

 vrijeme, da naročito svestrano istražimo na pr. kemijski sastav mno- 

 gih biljaka, koje su u tom pogledu malo ili nikako ispitane. Jer da- 

 našnje nam — do veoma visokog stepena — usavršene metode istra- 

 živanja u oblasti organske kemije — garantuju, da ćemo i u takvim 

 problemima fito kemije dostići postavljene ciljeve, za koje smo 

 do nedavna još mislili, da su nepostiživi. 



Neke sam svoje misli — u znanstvenom pogledu — o tome iz- 

 ložio već ranije u jednoj raspravi na ovome mjestu-), a danas, u 

 Slobodnoj Državi — želim iznijeti još neke, koje zaslužuju pažnju i 

 s praktične strane. 



Uvjeren sam, da će intezivno sistematski i svestrani rad na 

 polju fitokemije u nas donijeti i znatnih praktičnih rezultata, naročito 

 što se tiče različitog korisnog i ljekovitog bilja, koje raste 

 na cijelom našem prostranom teritoriju. Da imade i takvih biljaka, 

 koje su — mogu reći — specifično naše, t. j. što se nalaze u glavnome 

 jedino na našem teritoriju, navest ću samo slijedeći primjer. Mislim 

 naime, da mogu pouzdano ustvrditi, da kod nas nema djeteta, na- 

 ročito đaka srednjih škola, koji ne bi poznavao jedan između prvih 

 i najčešćih proljetnih cvjetova, a to je — pasji zub (Erythronium 

 Dens Canis L.) ili — kako ga još nazivaju u množini — „soldati", 

 a u knjizi je naveden pod imenom „košutovina pjegava"."*) A ipak 

 se nalazi o toj za naše krajeve toliko običnoj biljci u navedenoj 

 školskoj knjizi samo nekoliko riječi, a nigdje baš u njoj ne nai- 

 lazimo niti na bezbojnu sliku tog „pasjeg zuba"! Zašto? Zato jer 

 ova biljka nigdje ne raste na teritoriju širokog Njemač- 



1) O tome ie napisao lijepe članke u nas Dr. F. Bubanović. Vidi: „Nast. 

 Vjesnik" (knjiga XXV., sv. 7, str 397—403) i , Slike fz kemije" (izdala „Matica 

 Hrvatska" god. 1917.). 



-) Vidi „Glasnik", knjiga XXVI11. (1916.), sv. I., str. 1. 



3) Pokorny-Fritscii-Gjurasin, Prirodopis bilja za niže razrede srednjih 

 škola. 8. hrvatsko izdanje po 25. njemačkom izdanju! 1915. Str. 7. 



