81 



kog carstva, a naše su školske knjige (u spomenutum slučaju za 

 botaniku) mahom prevedene s — njemačkog jezika... 



Evo što veli o mjestu nalaza „pasjeg zuba" — Dr. G. Hegi 

 (München)^): „(Vorfinden) zerstreut an buschigen Abhängen zwischen 

 Geröll in Laubwäldern, bis ca. 1700m. Fehlt in Deutschland 

 vollständig... In Österreich im südl. Tirol, in Kärnten, Krain 

 (...im oberen Savetal westlich bis Radmannsdorf !), Steiermark, 

 Küstenland (Karstwald) ... In der Schweiz e i n z i g im südl. Tessin 

 und bei Genf ..." 



Mislim, da će biti sada svakome jasno, zašto dakle nijesu 

 Nijemci spomenutu biljku ispitali pobliže u kemijskom pogledu 

 i t. d. ma da se njihov „sistematski" i „savjesni trud" u nas toliko 

 cijeni ! Ali o toj biljci drugom prilikom više. 



Uzmimo zatim kao primjer, koji će biti općenito i dovoljno 

 poznat, naime, da pokazuje često jedna te ista vrsta biljaka posve raz- 

 ličita svojstva u kemijskom, farmakološkom, a dosljedno tome i u fizio- 

 loškom pogledu, već prema tome, gdje je ubrana, na kakvom zem- 

 ljištu i u koje doba godine. Nije dakle isključeno, da će pojedine 

 naše biljke pokazivati možda srazmjerno mnogo povoljnije rezultate 

 u onim maločas izloženim pitanjima, te da ćemo se po svoj prilici 

 moći s njima obilnije koristiti i u trgovačkom smislu, nego li kad 

 moramo dobavljati dotičnu vrstu sa strane. 



Pored ovog momenta, imade još veoma mnogo biljaka i u nas, 

 kojima bi se morala posvetiti naročita pažnja, jer mnoge nijesu 

 uopšte niti istražene koliko kemijski, toliko niti farmakološki. Ali ih 

 imade još češće i takvih, koje su samo nepotpuno istražene od 

 raznih autora. 



Ucčivši dakle sve te navedene momente, bilo bi svakako od 

 koristi, kad bi se i na našem univerzitetu odsada počelo sistematski, 

 intenzivnije baviti s kemizmom prirodnih sastavina poje- 

 dinih biljaka^). Samo se po sebi razumije, da bi tada bila u pr- 

 vome redu zadaća naših botaničara, da pregledno sastave spisak 

 sviju — za naše krajeve — tipičnih biljaka, a pored tih još i takve, 

 koje su notorno slabije poznate. Tada će tek biti omogućeno ke- 

 mičarima, da i oni doprinesu toliko sa svoje strane, kako bi se 

 kemijski sastav odnosnih biljaka svestrano istražio. A zatim čeka i 

 naše fiziologe, farmakologe i medicinare zahvalna zadaća, 

 da eventualne povoljne rezultate i praktično primijene, na korist ci- 

 jeloga čovječanstva . . . 



Kao što sam već spomenuo, štampani su fragmentarno ra- 

 nije na ovome mjestu*^) neki rezultati moga istraživanja o kemijskim 

 sastavinama, koje se nalaze u salomonovom pečatu (Polygo- 



*) Dr. Gustav Hegi, Illustrierte Flora von Mitteleuropa mit besonderer 

 Berücksichtigung von Österreich, Deutschland u. Schweiz, str. 245. 



'") Ali nažalost, mi još nemamo niti laboratorija, koji bi svojim uređajem 

 dopuštao intenzivniji rad u oblasti organske kemije! 



") Vidi bilješku kod -). 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. 6 



