83 



Mjesto nalaza 



Tab. 1. 



Kakvo je bilo tlo 



5 > 

 •rt = S*^ 



^J^ Q.T3 w 



3 



Voćnjak na Goljaku (Za- 

 greb) 



U Zelengaju (Zagreb) kraj 

 potoka 



Kameni stol (Zagreb) 



Prekri žje^Zagreb) strana 

 prema Šestinama 



K Okolina Medved grada 

 (kraj Zagreba) 



veoma vlažna ilovača 

 s mahovinom 



mnogo humusa i 

 močvarno 



šuma, normalno vlažna 



7,38 ",; 



8,76 'Vo 



11,16 7o 



kamenito, s malo humusa 12,30 "/, 

 I - 



prilično suho, izloženoj 1052 



0/ 



suncu 



14,1 7n 



11,7 7n 



10,2", 



/o 



10,4 7o 



12,3 7» 



Prema gornjim podacima možemo zaključiti, da množina vlage, 

 što je sastavni dio svake biljke — zavisi mnogo bez ikakve sumnje 

 i o vlazi onoga tla, na kojem dotična biljka raste. Nastojat ću, da 

 u toku od više slijedećih godina saberem potrebni materijal, koji će 

 to pitanje bar približno riješiti za samu potajnicu''). 



Anorganske sastavine pepela. 



Nadalje ističe Wehmer, kao što sam naveo ranije citirajući po- 

 datke iz literature, da se u zaostalome pepelu nalazi određeni pro- 

 cenat kalcijevih spojeva, izražen kao Ca O. Ali ja satp u pepelu 

 naših potajnica našao srazmjerno mnogo više magnezija, na koji 

 se Wehmer očito nije obazirao, jer ga i ne spominje. Taj procenat 

 upada u oči naročito kod potajnica ubranih na mjestima, koja sam 

 naveo u gornjoj tab. 1) i to pod brojem 1) i 2). Spomenuti proce- 

 nat, izražen kao MgO, iznosi prosječno kod 1): 13, 7%' ^ kod 2): 



11, 4 7o^'). 



Ali međutim, držim, da će mi biti još potrebno, u tom smjeru 

 tokom više godina da obavim mnogo svestranih anahza i to naj- 

 raznovrsnijeg materijala, (t. j. ubranog na mnogim nalazištima širom 

 našeg teritorija), kako bih konačno razjasnio to pitanje. 



i**) Najprije sam jednostavno osušio očišćenu biljku, a zatim sam je dr- 

 žao još za vrijeme od 2 sata u sušionici kod 105" C. 



1") Nije isključeno, da će" se tada pokazati, da i množina atmosferskih 

 oborina u nekoj određenoj godišnjoj doDi — djeluje na sam kemijski sastav 

 pojedinih biljaka, naročito što se tiče količine vlage, koju one sadrže. 



1**) Očišćenu sam suhu tvar spalio, pepeo rastopio u sonoj kiselini, do- 

 dao natrijevog fosfata i amonijaka. Nakon kratkog vremena razvili su se sitni, 

 veoma lijepi kristali, u tipičnim oblicima spoja magnezijevog s amonijevim 



fosfatom. 



* 



