84 



Do sada nijesam našao još i drugih anorganskih sastavina u 

 pepeki potajnice, koje bi bile u takvim količinama, da bi se- ka- 

 rakteristično isticale. 



Organske sastavine potajnice. 



Između organskih sastavina potajnice, našao sam jednu toliko- 

 karakterističnu, te je bila vrijedna, da je ispitam potanje. Iz biljke 

 sam je odlučio ovako: 



Otprilike 10 kg s pomnjom očišćenih potajnica izdrobio sam i 

 odmah zatim nastalu kašu pod pritiskom procijedio. Nastao je tako 

 sok, koji je bio u početku posve bistar i slabožućkaste boje, ali je 

 već nakon pola sata potamnio. Sav sam taj sok uhvatio u čistoj 

 posudi i postepeno ga u vakuumu (uz dosta nisku temperaturu) is- 

 pario i to na vodenoj kupki. 



Zaostalu sam suhu tvar (koja je bila tamno smeđe boje) ekstra- 

 hirao s apsolutnim eterom u aparaturi za ekstrakciju po Soxhletu i 

 to po dva puta za vrijeme od četiri sata^"). Zatim sam ispario sa- 

 kupljene ekstrakte na vodenoj kupki, te sam tako dobio 3,7 g neke 

 kristalinične mase, koja je bila smeđe boje. 



Ovu je masu valjalo sada utoliko očistiti, da bi dobio jasne 

 kristale, ako je to najme ikako moguće. U tu svrhu morao sam 

 da saznam u prvome redu, kojoj glavnoj skupini organskih spojeva 

 pripada dobivena tvar, prema ishodu reakcija, što objašnjavaju do- 

 nekle njen elementarni sastav. 



Najprije sam izveo dokazne pokuse, dali u spomenutoj krista- 

 liničnoj masi imade dušika (N). Prema podacima, kako ih je ob- 

 javio Ca stell a na. spalio sam nešto malo dobivenog ekstrakta, 

 žareći ga u cjevčici, u kojoj sam ga pomiješao s kalijevim karbo- 

 natom i sitnim praškom magnezijeve kovine. Ražareni sam produkt 

 reakcije bacio u posudu s destilovanom vodom i filtrirao nastalu 

 mutnu rastopinu. Filtrat sam tada kuhao kratko vrijeme s nekoliko 

 kapi rastopine željezovog sulfata'-") i dodao još jednu kap željezovog, 

 klorida. Kad se ta smjesa ohladila, zakiselio sam je najposlije sa 

 sonom kiselinom. 



Na taj sam način dobio iza pola sata, srazmjerno malo veoma 

 karakterističnog taloga plave boje, t. zv. berlinskog modrila. Prema 

 tome bila je dokazana prisutnost dušika (A^) i ako u veoma neznat- 

 noj množini. 



Pokusi, koje sam učinio, da ispitam, ima li u tom ekstraktu 

 sumpora (5) ili fosfora (P) ostali su bez ikakvog uspjeha. 



Uzevši u obzir sve te podatke, koje sam do sada nabroja«, 

 sumnjao sam, da u toj dobivenoj kristaličnoj masi — predleži barem 

 jedan alkaloid. Poradi svog veoma neznatnog sadržaja elementa 

 dušika (N), pretpostavljao sam, da će mu biti eventualni bazični ka- 

 rakter — veoma slab! 



1") Ovaj sam proces morao obaviti nekoliko puta redom, jer nijesam mo- 

 gao ekstraiiirati u isti čas najedamput cijelu množinu dobivene suhe mase. 



■^) Ovu sam rastopinu svježe pripravio, rastopivši kristal željezne galice 

 u destilovanoj vodi. 



