Princip gibanja pomoćju undulirajućih membrana» 



Napisao dr. Lazar Car. 



Radi zakona reakcije mora svako tijelo, koje u vodi slobodno 

 lebdi, iza nagla udarca prema straga, t. j. ako se na stražnjoj strani 

 od vode odbije, poletiti naprijed. 



Na taj način plivaju u vodi Ribe. Kod većine njih maše tijelo, 

 osobito sa stražnjim krajem, koji se svršava sa vrlo gibljivim repom, 

 sad lijevo sad desno. Rep zakrene to dalje, recimo, na lijevu stranu, 

 pak na to naglo trgne prema natrag, nu kako rep ne može točno 

 prema natrag trgnuti, nego se zakreće poput vrata u osovini (char- 

 nieru), čini dakle jedan luk po prilici do blizu 90*^ prema natrag, 

 zakrenuo je zapravo natrag koso u smjeru natrag-desno i potjera 

 tijelo u protivnom smjeru; dakle naprijed-Iijevo. 1 to tek stražnju 

 polovicu tijela. Pošto se pak tijelo u tom slučaju ponaša kao dvo- 

 kraka poluga, kojoj je potporište negdje u sredini, bude potjeran 

 prednji kraj tijela na protivnu stranu; dakle naprijed-desno. Na to 

 odmah poleti rep (dakako sve polaganije) i dalje na protivnu stranu, 

 i iz ovog položaja trgne opet naglo prema natrag, opet zapravo 

 natrag-lijevo, i tako bude u slijedećem tempu tijelo sa prednjim 

 svojim krajem potjerano naprijed-Iijevo. Riba bi dakle plivala u kri- 

 vudastoj liniji: lijevo-desno. Nu kako ti udarci repom slijede van- 

 redno brzo jedan iza drugoga, to je isto, kao da bi ih Riba u isto 

 vrijeme pravila u oba smjera, dakle natrag-desno i natrag-lijevo. A 

 rezultanta pak toga mora da bude u sredini, dakle natrag, tijelo pak 

 mora da radi reakcije poleti naprijed. U koliko ovi zamasi repom 

 ipak ne bi bili dosta brzi, i Riba bi u istinu letila neprijed, ali uz 

 male trzaje, sad na jednu sad na drugu stranu, pomaže joj sam oblik 

 tijela, koje postrance splosnuto, komprimirano, te čini veliku zapri- 

 jeku svakomu gibanju koje nije strogo u osi tijela, i tako taj oblik 

 tijela kao i kod ladje te trzaje kompenzira i ona u istinu prilično 

 ravno naprijed pliva. 



Toliko smo smatrali potrebnim uplesti samo u svrhu uvoda i 

 da se bolje razumije sličnost i razlika sa ovakvim običnim plivanjem 

 način plivanja pomoću undulirajućih membrana. 



Promotrimo sad u tu svrhu Morskog konjića (Hippocampus) 

 u vodi (dakako najbolje u akvariju). Njegovo vitko malo poput pa- 

 ragrafa svinuto tijelo stoji u vodi uspravno, a sprijeda t. j. sgora 

 se svršava glavom, koja pokazuje napadnu sličnost sa konjskom, 

 odakle mu i ime. Samo tijelo ne pravi nikakve trzaje, nego se ili 

 diže ili spušta, kao da ga pri tome tjera neka nevidljiva sila. Nu 

 ako ga pozornije motrimo, lako ćemo zamijetiti, da mu ona kratka 

 hrptena plitva za vrijeme gibanja silno brzo tirra, kao da drhće. Ona 

 mora dakle da je njegovo pokretalo. 



