92 



U toj njegovoj hrptenoj ili dorsalnoj plitvi, kaico uopće i<od 

 Riba, nalazimo seriju koštanih štapića ili trakova (radii, Flossenstra- 

 hlen). Ovi su sa vrlo tankom i elastičnom kožicom medjusobno po- 

 vezani. Ima ih kod konjica 19. Vrlo su gibljivi i to ne samo kao 

 kod ostalih Riba da se dadu nagibati u sagitalnoj ravnici, t. j. da 

 se dižu i spuštaju prema natrag, nego se dadu poglavito nagibati 

 u transversalnoj ravnici. Od svog normalnog okomitog položaja mogu 

 se sagnuti na desnu stranu, zatim opet u sredinu (normalni položaj. 

 Njihove naime baze sačinjavaju vrlo savršene zglobove, a posve 

 kratke postrane mišice, kako se sad na jednoj sad na drugoj strani 

 izmjenice kontroliraju, proizvadjaju to postrano nagibanje. Evo u 

 slici je ona mišica, koja je kontrolirana, prikazana cijelom crtom, a 

 pasivno raztegnuta ih relaxirana isprekinutom crtom. 



\- 



i 



SI. 1. 



Da razumijemo bolje djelovanje tih trakova, razdijelit ćemo 

 pregleda radi njihove nagibe u osam tempa. Uzmimo da se prvi 

 trak najprije nagne na pola na desnu stranu, u drugom tempu sa- 

 svim na desno koliko se samo može. U trećem tempu nagnuti će 

 se natrag, t. j. nalaziti će se tamo, gdje se je nalazio u prvom tempu, 

 a u četvrtom se tempu nalazi u svojem prijašnjem normalnom oko- 

 mitom položaju. U petom tempu u pola na lijevo, u šestom sasvim 

 na lijevo, u sedmom natrag, a u osmom se opet vraća u prijašnji 

 položaj. I to čine svi trakovi redom od sprijeda prema natrag. Dakle 

 kad se je prvi trak nagnuo na pola na desno, svi ostali još miruju; 

 kad se je pak nagnuo sasvim na desno, kad je učinio svoju najveću 

 elongaciju — u drugom tempu — onda se istom nagne drugi za 

 polovicu na desnu stranu. U trećem se tempu vraća prvi za pol 

 puta natrag prema sredini, dočim se drugi sasvim, a treći takodjer 

 već za pol puta nagnuo na desnu stranu. U četvrtom se tempu na- 

 lazi prvi trak opet u vertikalnom položaju, dočim se je drugi tek 

 za pol puta natrag vratio, treći do skrajne granice desno nagnuo, 

 a četvrti tek počeo nagibati. I tako to ide redom dalje. U petom 

 tempu počima se peti trak nagibati, u šestom šesti i t. d. Kako 

 su ti trakovi medjusobno vezani opnom, mora dakako da i ta prati 

 sve ove nagibe te se sad ovamo sad onamo savija — undulira. 

 Shematska slika će nam to medjutim najbolje predočiti. 



Da vidimo sad kakav učinak će svi ti zavoji ove undulirajuće 

 membrane u vodi proizvesti. Evo u prvoj fazi (Slika 2. Stupac I.) 

 učinio je komadičak opne jedan udarac prema straga-desno. U dru- 

 goj fazi (Stupac 11.) još je šira ploha, koja je vodu udarila u tom 

 smjeru. U trećoj fazi (Stupac III.) nije se efekt toga udarca nipošto 



