Sitan prinos poznavanju kristaliničnoga kamenja 



Požeške gore. 



Priopćio: Fran Tucan, Zagreb. 



Geologijske prilike Požeške gore slabo su proučavate. Bit će 

 tome uzrok sam geologijsko-petrografijski karakter gore, koja tiije 

 pružala dovoljno zanimljiva materijala, oko koga bi se pozabavio 

 geolog, a pogotovo petrograf. Dok je još geolog mogao da se za- 

 ustavi kod taložnoga kamenja — vapnenaca i lapora — da im odredi 

 stratigrafijski položaj, to je petrograf u samoj gori imao maio posla, 

 jer glavni materijal — kristalinično kamenje, koje je imao da pro- 

 učava petrograf, pojavljuje se u gori u neznatnoj količini. To je ka- 

 menje svratilo na sebe pažnju bečkoga geologa, Slovenca Di o ni za 

 Štura, koji je bio prvi, koji je iznio neke geologijske osebine Po- 

 žeške gore. U raspravici ..Zweite Mitteilung über die geologische 

 Ubersichtsaufnahme von West-Slavonien". Vcihandiungen dtr k. k. 

 geologischen Reichsanstalt, Wien, 1861. 1862. pag. 202. piše Stur: 

 „Kristalinično kamenje Požeške gore ograničeno je samo na nekoliko 

 mjesta usred guste šume, na izlazu uske i vcoma duboke doline, što se 

 pruža od Vrhovaca prema Novom selu; tu se u nekoj vododerini 

 zapaža na iskonskome ležaju krupnozrni granit bogat glinen- 

 cima i prutasti gnajs". Od eruptivnog kamenja spominje Stur^) 

 neki „crveni porfirni pršinac. koga prati većinom veoma ras- 

 trošeno kamenje bogato glineiicem". Bit će da se Štur nije bavio 

 detaljnije petrografijskim prilikama Poži-ške gore, a i sama petro- 

 grafija nije se služila u ono doba onim metodama, kojima se danas 

 u modernoj petrografiji mi služimo, pa zato su njegove petrogra- 

 fijske vijesti o kristaliničnome kamenju Požeške gore netačne. 



U najnovije doba bavio se geologijskim prilikama Požeške gore 

 naš geolog Fer<lo Koch-). On je ispravio neke netačnosti Sturove, 

 koje se tiču ponajpače stratigrafijskoga položaja tamošnjih naslaga, 

 pa nam je tako dao jasniju i tačniju sliku geoiogijske prošlosti Po- 

 žeške gore. Koch kao geolog nije se upuštao u studij kristaliničnoga 

 kamenja, što ga je na nekoliko mjesta našao u gori, nego je sav 

 taj materijal dao na istraživanje meni, a rezultate toga istraživanja 

 iznosim evo u ovom „Prinosu". 



Pri proučavanju petrografijskih odnosa naših krajeva nisam još. 

 imao zgode, da zadjem u Požešku goru, pa ću se pri opisu te gore 

 poslužiti opažanjima kolege Kocha: 



ig. 116. 



'*) Verhandlungen der k. k. (geologischen Reichsanstalt, Wien 1861. iS62 



-■) Prüog geološkom poznavanju Požeške gore. Különlenyomat a magy. 

 kir. Földtani Intezet 1916. čvi jelentesebol, Budapest, 1917. pag. 702. 



