103 



individuima zapaža se valovita potamnjenje, koje je posljedica tlaka. 

 komu je dijabaz bio izvrgnut. 



Ilmenit je dosta čest. Razvio se sad u posve nepravilnom 

 zrnju, sad se opet produžio u sitne štapiće, duljih ili kraćih dimen- 

 zija, ili je poprimio češljaste ili grebenaste forme. Svjež je. 



Kao sekundarne produkte nalazimo u dijabazu po pukotinama 

 nešto malo vapnenca i kioritne tvari, te epidota. 



Dijabaz Požeške gore razlikuje se od dijabaza iz Krndije 

 ponajviše svojim gustim sastavom, dok je mineralni sastav jednoga 

 i drugoga ojednak, jedino što u požeškome nisam mogao naći apa- 

 tita. koji je u krndijskome jako čest.'') 



3. A n d e z i t. 



Od mladjega eruptivnog kamenja nalazimo u Požeškoj gori an- 

 dezit. koji je probio kroz taložno kamenje gornje krede. To se erup- 

 tivno kamenje proteže južno cd Požege od zapada na istok u zoni, 

 koja je duga jedno 14 km, a široka koja 2 km. Koch ističe (1. c. 

 pag. 710), da se o pećine toga kamenja oslanja dio grada Požege, 

 pa da se i stari kaštel u sred grada nalazi na vrhu eruptivnoga 

 cunja. Za mikroskopske proučavanje dao mi je Koch tri komada iz 

 Kom u si ne. To je izrazito porfiriio kamenje, u kome se vide utrusci 

 glinenaca, kako leže u gustoj zelei;kasto sivoj osnovi. Glinenci su 

 obično bijeli sa prelazom u zelenkastu boju, koja potiče od kio- 

 ritne tvari. Mikroskopske proučavanje pokazuje da je taj eruptivan 

 kamen augitni andezit, koji sastoji od glinenca, augita i ileme- 

 nita kao jedinih primarnih sastojaka. Kao produkte rastrožbe nala- 

 zimo u njemu vapnenac, klorit i epidot. 



Glinenac se razvio u dvije generacije. Glinenci prve gene- 

 racije razvili su se u velikim idiomofornim pločastim individuima, 

 kako je to već obično kod andezita. To su većinom sraslaci, kojima 

 se kadikad pridružuju sraslačke lamele po zakonu periklinskome. 

 Pod mikroskopom vidi se, da su glinenci puni muteža; taj mutež 

 ispunja redovito središnje dijelove glinenca, dok su rubovi prilično 

 čisti. Aiutež potiče od rastrožbe, kako se to može uz veće pove- 

 ćanje jasno razabrati. U središnjim naime dijelovima glinenca vide 

 se sitni listići muskovita, gdje su se sabrali u guste nakupine. Gli- 

 nenac je morao biti zonarno gradjen, pa su bazičniji dijelovi jezgre 

 laglje podlegli rastrožbi od kiselijih na rubovima. Po pukotinama, 

 što se vuku kroz glinenac sabrala se kloritna tvar, a kadikad i vap- 

 nenac Na zgodnim prerezima zapazio sam gotovo u sredini vidnoga 

 polja, gdje izlazi negativna raspolovnica, a kod takovih je prereza 

 iznosilo koso potamnjenje 29'-', 31'-*, 32^ 33^. Na jednome prerezu iz 

 zone simetrije iznosilo je koso potamnjenje 32'-'. Ovdje se dakle ra- 

 zvio plagioklas iz grupe labrad or-b i to vni ta. 



Glinenci druge generacije znatno se razlikuju od glinenaca prve ge- 

 neracije već svojim habitusom. To su stupičasti individui, koji i svojim 

 položajem u kamenu i svojim medjusobnim doticanjem jako podsje- 

 ćaju na glinence u dijabazima, tako da oni stvaraju osnovu kamena 



Kišpatić, 1. c. p. 



