146 



Najobsežnije je poglavlje Vll. o rasplodu i razmnažanju bilja. Zanimive 

 ove bilinske uredbe još su zanimivije prikazane i popraćene lijepim i jasnim 

 ilustracijama . 



Vrlo je zgodan terminologički rječnik, koji je na kraju djela priložen kao 

 tumač, da olakša čitanje teksta. 



Da završim. Voukovu biologiju upotrebljavaju već gotovo cijeli semestar 

 slušači višeg gospodarskog učilišta, kojima predajem fiziologiju i biologiju bilja 

 a i sam se dobro služim istom. Uvjereii sam, da će ona i na drugim visokim 

 školama dobro doći slušačima prirodnih nauka, a prigrlit će ju i mnogi inteli- 

 genat izvan ovoga kruga. 



Kako mi nije poznato, da se je tkogod u javnosti točnije tim djelom do- 

 sada zabavio, držao sam da mogu i" s ovo malo riječi ovo opsežno djelo pre- 

 poručiti. " M. Urbani 



Katzer Fridrik: Ugljenonosne naslage mladjeg terci j era u 

 poljima zapadne Bosne. Glasnik zem. muzeja u Bosni i Hercegovini. — 

 Sv. XXX. Sarajevo 1919. 



U svojoj radnji obradjuje autor krška polja zapadne Bosne, obzirom ha 

 ugljenonosni sadržaj tercijernih naslaga tih polja, od kojih je važna grupa če- 

 tiri velikih polja toga kraja naime: Kupreško Polje, Glamočko, Livanjsko sa 

 Buškim Blatom i Duvanjsko Polje. 



1. Kupreško Polje. Sastoji se od tri uvale i to pravo Kupreško Polje, 

 ovome se na sjeveru stere Suho Polje sa kotlinom Barjamovca, ter sa južnim 

 dijelom t. zv. Rilić Polje. Dužina sveg Kupreškog Polja je 23 km., širina 1—9 

 km., a površina mu iznaša 95 km-. Temeljno je gorje trias (dolomiti), dok je 

 zapadna granica sastavljena od jurskih vapnenaca, a samo Polje izgradjeno je 

 od mladotercijarnih kopnenih tvorevina. Ugljena nalazišta nisu ovdje dosele sa 

 sigurnošću konstatovana. 



2. Glamočko Polje. Zapadno Kupreškoga Polja, s onu stranu Malo- 

 vana, Cincara i Slovin planine stere se pravcem NW-SO Galmočko Polje. Za- 

 prema površinu od 130 km-, od koje su dvije trećine polja izgradjene od oligi- 

 censkih kopnenih tvorevina, dok je ostatak temeljno gorje t. j. trias, koji je za- 

 stupan ovdje od verfenskih škriljeva do glavnoga dolomita. Ovdje se osobito 

 ističu cefalopodni vapnenci, čiju je faunu "obradio C. Diener. Istočni rub Polja 

 sastoji se od vapnenaca, za koje se nemože stalno reći, dali pripadaju juri ili 

 kredi, jer su vrlo siromašni na okaminama* Glamočko Polje je tektonska poto- 

 nina izmedju dvaju raskidanih i slomljenih gorskih česti, uz sudjelovanje ero- 

 zije. Ugljen dolazi u gornjem dijelu Glamočkoga Polja u Jarugi Bivalice, u deb- 

 ljini od koja 3 m. On je u nerastrošenim partijama mrko crn, zagasita sjaja, pun 

 biljevnih ostataka, crta je crno smedja nesjajna. Njegova ogrijevna vrijednost 

 varira od 3300—4332 kalorije. Prema tačnoj kemijskoj analizi Glamočki je ugalj 

 mrki ugalj srednje kvalitete. Množina uglja procijenjuje se na 20 milijuna me- 

 tričkih centi, nu radi slabih prometnih prilika eksploatacija istoga vrlo je oteš- 

 čana. 



3. Livanjsko Polje. Pet kilometara zapadno od Glamočkoga Polja s 

 onu stranu Staretine i Krug planine stere se pravcem NW-SO u duljinu od 65 

 km Livanjsko Polje. To je najveća krška kotlina, kao i najveće periodičko je- 

 zero cijele Bosne, a i Balkana; a zaprema površinu od 400 km'. Samo polje 

 sastoji se od triju suvislih nu hidrografijski nesuvislih dijelova i to: sjeverni 

 dio Ždralovac i Ševarovo Blato sa vodotokom Jaruga, zatim Livanjsko Polje u 

 užem smislu, sa riječicom Ploučom, ter na jugu Buško Blato sa periodičkim 

 potokom Ričinom. Izuzev Ševarova Polja izgradjeno je Livanjsko Polje taloži- 

 nama kopnenog tercijara, koje su na sjeveru prekrite kvarterom. Sam tercijar 

 dijeli se u dva stepena, u donji stepen sa laporima i lapornim vapnencima, 

 sa prelazima u pješčenjake, i u gornji stepen sa konglomeratima. Ovi po- 

 tonji važni su kao ugljonosne naslage, a sudjeluju u izgradnji u cijeloj zapadnoj 

 Bosni. Fauna Liv. Polja jednolična je i relativno rijetka, tek u blizini ugljena je 

 bogatija, a sastoji se od kongerija, talosofila, pisidija, melanopsida, neritodonta 

 itd., dok je flora zastupana isključivo gotovo lišćem dikotiledona. Ugljen na- 

 stupa na više mjesta, no najčišći je onaj u okolici Podkraja, koji je mrki ugalj 

 sa ogrijevnom vrijednosti od okruglo 5000 kalorija. Naslage ovoga uglja vrlo 

 su izmješane sa raznim tvorevinama, koje su u ekonomskom pogledu vrlo 



