149 



Opisan je niorfol »gijski izt^led starenja, koje po mjerenju MINOTA na- 

 preduje najbrže u zametnu stanju, te pada vrlo brzo do malo poslije poroda. 

 Čovjek ima u četvrtom mjesecu zametna razvijanja mjesečni prirast težine 600" „, 

 a taj se do poroda spusti ispod 100",,. Novorodjeni kunić ima dnevni prirast 

 težine IS',, pile 9",,, dok zamorče ima samo ö'\, zato jer se ono rodi najdalje 

 razvijeno a kunić je najslabije razvijen. Sposobnost rasta pada tako najbrže u 

 zametnu stanju; do poroda izgubi životinja do 99",, sposobnosti rasta, dakle 

 stari vrlo brzo. Do toga vremena dogodile su se na njoj sve promjene, što je 

 čine starom. Razlog je tome starenju citologijski, a sve promjene, što ih prodje 

 s.tanica od indiferentna početka sve do smrti označuje AIINOT kao citomorfoza. 

 Četiri su joj glavna stepena: 1. jednostavno zametno stanje, 2. diferenciranje, 

 3. degeneracija i 4 smrt. Proces citomorfoze moguć je samo u ovome smjeru. 

 Prikazan je na stanici pousmine. crvenom k'rvnom tjelešcu i ganglijskoj stanici. 

 Ne diferenciraju se sve stanice organizma, nego ostane u njem i indiferentnih 

 stanica, koje su materijal regeneracije. Diferenciranje je bitni razlog starenja i 

 propadanja organizama. Fiziologijski razlog ovih morfologijskih promjena može 

 se naslućivati u djelovanju produkata izmjene tvari. Pokusi MAUP.'\SA, koji je 

 ustanovio degenerovanje kulture infusorija i WOODRUFF.^, koji je odstranjivao 

 produkte izmjene tvari, te rako odgojio bez degeneracije nekoliko hiljada para- 

 mecija. govore zato. 



Na petom sastanku 20 VI. predavala je gdja. Zdenka Makanec : 

 „Pregled rezultata teorije relativnosti". Einstein je stvorio spec i alnu 

 teoriju relativnosti. Ta teorija spomoću Lorentzove transformacije daje 

 ove rezultate ; kad se neki sistem giba obzirom na nas opazit ćemo, da se u 

 njemu: 1. dužine skraćuju, 2. da ure zaostaju, 3. brzine se ne adiraju, kao u 

 klasičnoj mehanici, već posebnim formulama. Posljedica: brzina svjetlosti je 

 maksimalna brzina. 4. energija raste uslijed gibanja, a kako joj pripada tromost 

 raste; tromost gibanja materije. Dakle: zakon o uzdržanju mase vrijedi samo, 

 dok tijelo ne gubi i ne luima energiju. 5. Dopplerov princip vrijedi : kod gibanja 

 okomitoga na spojnicu motrioca i izvora, u. Temperatura se snizuje. Zentrofija 

 ostane konstantna i t. u. Einstein je zapazio nadalje, da specijalna teorija rela- 

 tivnosti ne uzima u obzir iskustvom stečenu o jednakosti teške i trome mase, 

 stoga je pošao još i dalje, te izgradio opću teoriju relativnosti u kojoj 

 mjerenje dužina i istodobnost gubi svoje dosadašnje značenje. U toj teoriji 

 Euklidova geometrija vrijedi samo za neizmjerno malene dijelove prostora. 

 Glavni principi ove teorije jesu: 1. Točka se giba uvijek u najkraćem 

 putu 2. princip ekvivalencije. Rezultati su ove teorije: 1. Dužina je samo 

 onda konstantna, ako je polje gravitacije konstantno. 2. Frekvencija je ovisna o 

 položaju izvora u polju gravitacije. 3. Pomicanje Alerkurova perihela za 43" u 

 stoljeću. Ovo je točno utvrđeno astronomskim opažanjem, ü opće ova teorija 

 čeka na eksperimentalnu potvrdu nekih činjenica, 



Na šestom sastanku (26 VI.) govorio je dr. Ivo Pevalek. „O da- 

 našnjem stanju ge ob otani ke". Geobotanika je proizašla neposredno iz 

 biljne geografije, te su joj i ciljevi isti, tek što joj je radno polje mnogo šire. 

 Svakako je važno, da u geobotanici prevalira botanički momenat, a ne kao u 

 fitogeografiji geografski. Probleme geobotanike naznačio je u najnovije doba 

 Rubel. Predavač je iznio razdiobu RLibel-ove geobotanike. Zatim je iznio ciljeve 

 svake pojedine grane: authorološke. sinhorološke, autekološke, si- 

 nekološke, autogenetske i singenetske geobotanike. Za vrijeme preda- 

 vanja demonstrirao je dr. Pevalek pripadnu literaturu, a osobito se obazirao na 

 stanje geobotaničkih istraživanja kod nas. 



Na koncu semestra (30/VI.) bila je glavna skupština na kojoj je izabran 

 slijedeći odbor: 



Predsjednik Vladimir Vranić 



Potpredsjednik : Bogdan Varićak 

 Tajnik : Makso Mandl 



Blagajnik : Zora Špicer 



j Jakov Blazina 

 Odbornici : Svetislav Marić 



I Albin Seliškar 



( 



I 



Klub broji danas oko 60 članova 



r, . . ( Dr. Nikola Fink 



Revizori : , ^^^ j^^ p^^^,^^ 



B. Vurićal: 



