171 



tarn stoji tuđi mesarija. Zategadelj je bilo tuđi v najhujši zimi tu vsaj 

 nekaj kopne zemlje, kjer je bilo najti nekaj živeža za žužkojede 

 ptičje prezimovalce. Nad to konglomeratno steno so jih baje posa- 

 mezni prebivalci v prejšnjem času oštrih zim redno opazovali. Oktobra 

 leta 1899 je ustrelil Cof v Lajhu pod Kranjem samca, ki se je sprele- 

 taval po skalovju pod čirčiškim gozdom. Sam sem opazoval skalnega 

 plezalca avgusta leta 1900 na strmem pečevju Stola v Karavankah. 

 Albin Seliškar gaje videl 23. VIII. 1912 pod Ojstrico nad Logarsko 

 dolino V Kamniških planinah, nekako v pasu gornje meje jelovega 

 gozda. V ravno tem gorovju je opazoval skalnega plezalca 13. VIII. 

 1919. kako je poletaval pod Ojstrico (ob Kocbekovi poti); malo 

 pozneje je na vrhu Ojstrice (2349 m) opazil drugega. Na steni blizu 

 slapa Savice ga je videl 4. IX. 1919; plezal je z napol razprostrtimi 

 perotmi po navpični skali. Navidezno je bil mladič. 



V Ljubljanskem deželnem muzeju so tri ptice te vrste: 

 dve brez vseh podatkov — očitno sta iz starejše dobe — tretja pa 

 je došla v muzej decembra 1890 iz gorenjskega Tržiča. 



Tuđi s koroško-štajerskega visokogorja priđe skalni plezalec 

 pozimi V dolino, kjer se preživlja po skalnih stenah in raznih visokih 

 zgradbah. Videli so ga že na cerkvenem zvoniku v Celovcu, na raz- 

 glednem stolpu gorice Kreutzbergl in drugod na prikladnih 

 mestih.^) Ptičeslovec B. Hanf ga označuje kot gnezdilca judenburških 

 alp. ^) Po Seidensache rjevem sporočilu priđe ta krasna planinska 

 ptica redno vsako zimo na poslopja v Celju in njega okolici. Navadno 

 je opazoval dva do tri skalne plezalce vsako leto. Meni ćelo, da 

 skalni plezalec gnezdi v celjski okolici, kar sklepa iz sporočenih mu 

 navedb o gnezdiščih in pa, ker je leta 1867. še 17. aprila opazoval 

 samca te ptičje vrste pri Polulah v celjski okolici. ^) Ker pa ne navaja 

 pisatelj imenoma nobenega gnezdišča in je skalni plezalec le gnezdilec 

 visokogorskega sveta, je njegova trditev komaj verjetna. 



Na srbohrvatskem ozemlju mu pravijo brzelj zidarčac, zidarica, 

 brzelj,priljepak,priljepušainpuzgavac.Po G/urošm« (Ptice I. 227 — 229) 

 se pojavlja skalni plezalec redno okoli Medvjedgrada pri Zagrebu, 

 na Kalnički gori. Ivančici in drugih visokih gorah. Prebiva tuđi na 

 južno hrvatskih planinah, istotako na Dinarih in visokih planinah 

 Bosne in Hercegovine. V Dalmaciji je pozimi pogost obiskovalec 

 mest. Prof. Marek je opazoval 11. X. 1899 dva skalna plezalca v 

 Senjski dragi, 16. II. 1900 enega v Vlaški dragi in 21. IV. 1900 enega 

 pod Nehajem.^) Zagrebški muzej ima v svoji ptičji zbirki 20 

 skalnih plezalcev iz naslednjih krajev: tri iz Zagreba (^^ 22. I. 1896 

 in 6. I. 1898), 2 iz Medvjedgrada (jeseni 1896), 1 iz Podsuseda pri 

 Zagrebu (6. I. 1873), 1 iz Pregrada (Zagorje — 24. III. 1872), dva 

 iz Severina (Gorski Kotar — 24. II. 1875 in 13. III. 1883), 1 iz Kutjeva 

 V Slavoniji (7. II. 1898), 1 iz Karlovca (30. XII. 1897); Q od sv. Šimuna 

 pri Zagrebu (20. II. 1890), 1 iz Grobnika (Kula — 27. XI. 1894), 2 



Keller T. C, Ornis Carinthiae, 1890; stran 73—74. 



2) Hanf P. B., Die Vögel des Furtteiches und seiner Umgebung. Mittig. 

 d. Naturw. Ver. f. Steiermark 1883, 1. 93. 



3) Seidensacher E., Die Vögel von Cilli. Mittig. d. Naturw. Ver. f. Steier- 

 mark 1864, II. 72. 



*) Glasnik Hrv. nar. društva v Zagrebu 1901, 33. 



