43 



Dabarskog polja izgradjen od krednih vapnenaca i dolomita, pak je 

 time navod dra. Gavazzia ^), koji kaže odmah na početku svoje 

 radnje slijedeće: „Der Doppelsee Dabar nordöstlich von Otočac ist 

 von tertiären Kalkbildungen umgeben, welche eine relative 

 Höhe von 350— 450 m haben", posve neispravan. 



Osim spomenutih vrela u Dabarskom polju, valja spomenuti još 

 neka manja vrela u opsegu ovoga krednoga područja, kao^ vrela u 

 okolišu Doljana, Jagnjetovac vrelo sjeverno Doljana i vrelo u Škarama. 



Idemo li iz Dabra putem na sjevero-zapad prema Golosmrku, 

 to nas prati zona dolomita sve tamo do Bjeljevine, a odavle prema 

 Letincu dolaze kredni vapnenci, koji sežu na zapad do kote 634^ 

 odakle prelaze na Šašin vrh, a odavle prema Maloj Kapeli. Na ove 

 vapnence naslanjaju se prema zapadu opet jedri kredni kršnici, koji 

 izgradjuju cijeli istočni i sjeverno-istočni okoliš Brinja. U toj zoni 

 donjo krednih vapnenaca i kršnika pada nam osobito u oči dolina 

 Plaščice ili dolina Drage potoka i dolina Leti ne a. Obje ove 

 doline nalaze se kojih 8—9 km istočno od Brinja uz cestu Brinje 

 do Letinac. Od sela Kalani uzdižemo se lagano prema Siničićevu 

 vrhu preko kote 573 u dolinu Plaščić sela ili Drage potoka. Cijelim 

 tim putem sjedne i s druge strane ceste nalazimo već otprije po- 

 znate jedre kršnike dolnje krede, koji se odlikuju kržljavim raslin- 

 stvom,' pak općim pomanjkanjem pitke vode. Prešavši prve kuće 

 sela Plaščica, nemalo nas začudjuje pitomost i ona bujna vegetacija 

 cijele doline, plodni vrtovi, zelene livade kao i potočić, koji se sre- 

 dinom doline lagano spušta prema Siničićevu vrhu. Posve slične 

 odnose nalazimo i u Letinačkoj dolini. 



Gledajući malo pomnije zapažamo, da medju donjo krednim 

 kršnicima upadaju u oči neke krpe gromača, u kojima se ističu ko- 

 madi posve bijeloga gotovo kristaliničnoga vapnenca. Pretražujući 

 malo pomnije te komade bijeloga vapnenca, uspjelo mi je naći više 

 prereza sitnih numulita i assilina. Ove gromače potpuno odgovaraju 

 onima na NW strani Velebita i Senjskoga Bila u okolišu Sv. Jurja, 

 Borova vrha, Velike i Male Brisnice i Bralića-) pak oko Stinice, 

 Jablanca, Cesarice i t. d. ^) pak nam ih je pribrojiti kao i one do- 

 njem oligocenu t. zv. Promina konglomeratima. Oveće 

 krpe ovakovih konglomerata nastupaju odmah kod prvih kuća sela 

 Plaščice, zatim na više mjesta diljem cijele dohne, tako da podno 

 kote 634 pred zavojem ceste u Letinac izbijaju u tim Promina kon- 

 glomeratima dva dosta jaka vrela, od kojih kasnije nastaje Draga 

 potok. Idući dalje cestom prema Letincu, dolazimo kod kote 635 u 

 područje donjo krednih vapnenaca, gdje desno ceste podno Lasi- 

 ćeva sela dolazi opet jedna veća krpa Promina konglomerata, kao i 

 južno crkve Vujkova sela. U oba ova slučaja nalazimo u opsegu 

 Promina naslaga vrela, od kojih ono ispod Vulkova sela nosi ime 

 vrelo Sv. Antuna. 



Nastupanje Promina naslaga s kontinentalne strane Velebita i 

 Senjskoga Bila nije bilo dosele poznato, pak je njihovo raširenje u 



1) Dr. A. Gavazzi: Die Seen des Karstes. I. str. 56. 



-) J. Poljak: Izvještaj o detaljnom snimanju karte Senj— Otočac. Str. 92. 

 Magy. kir. Földtani intezet evi jelentese 1913-röl. 



«) F. Koch: Izvještaj o detaljnom snimanju lista Karlobag — Jablanac. 

 Magy. kir. Földtani intezet evi jelentese 1914— 1915-röl p. 595. (5). 



