44 



opsegu doline Drage potoka i doline Letinca od važnosti za buduća 

 istraživanja sličnih dolina u području Velike i Male Kapele, kao i 

 tercijernog nalazišta kod Bunića. Nastupanje Promitia naslaga u vi- 

 sini od 573 m, 568 m i 618 m odgovara poprilici visini nastupanja 

 s primorske strane Velebita oko Bralića, Velike i Male Brisnice. Obje 

 ove doline karaktera su slijepih dolina, sa protegnutom uzdužnom 

 a skraćenom popriječnom osi, pak je jedna od druge odijeljena u 

 obliku terase razmakom od kojih 80 m. Letinačka se dolina proteže 

 od NW prema SO sa padanjem prema SW za kojih 25 m, uslijed 

 česa i voda iz prije spomenutih vrela teče tim smjerom, da se sje- 

 vero-zapadno Fumića kod kote 593 podzemno gubi u krednim vap- 

 nencima. Dolina Drage potoka proteže se obratnim smjerom t. j. od 

 SO prema NW. Voda, koja izbija iz spomenutih vrela nešto se niže 

 skuplja, i teče dalje kroz kredne kršnike kao Draga potok prema Si- 

 ničićevu vrhu, gdje se podzemno gubi u Siničićevu pećinu. Na jugo- 

 zapadnoj strani Siničićeva vrha u visini od kojih 540 m izbija opet 

 na dan i tjera odmah u početku dva mlina. Za vrijeme velikih suša 

 presahne voda gotovo posvema, te se zadržaje onda samo u nutra- 

 šnjosti pećine. 



Od kršnika donje krede izgradjeni su još humci u okolišu 

 Brinja kao Umac, zatim uzvisina na kojoj dolazi ruševina grada So- 

 kolovca, kao i ostali bezimeni humci, koji strše iz naplavina Brinj- 

 skoga polja. U glavnom je stratigrafijska karakteristika ovih krednih 

 tvorevina suglasna sa onom primorskih krajeva, uz razliku što s kon- 

 tinentalne strane nastupa jači razvoj vapnenaca i dolomita, koje tvo- 

 revine na primorskoj strani posve manjkaju. U dosele spomenutom 

 području kredne su tvorevine vrlo slične onima gornjega Jure, pak 

 ih je na prvi pogled vrlo lako zamjeniti s ovima. Morfološka kara- 

 kteristika dolnjo krednih tvorevina, koja se osobito ističe u primor- 

 skom kraju svojim bizarnim oblicima, ovdje se je posve gotovo iz- 

 gubila. Oblici su ovdje više zaobljeni, manje rastrošeni, a razvoj onih 

 vanredno oštrih škrapa nije ni izdaleka tako napredovao kao u tvo- 

 revinama dolnje krede Primorja. Razlog tomu leži u jednu ruku u 

 tome, što su ti krajevi više ošumljeni, pak kršnici nisu direktno iz- 

 vrženi rastvaranju meteornih voda, a u drugu ruku, što ovdje u 

 izgradnji sudjeluju obilno uz vapnence i dolomiti, koji već po svom 

 petrografskom sastavu nisu tako otporni i tvrdi pa se vrlo lako troše 

 i time se zaprečuje stvaranje raznih napadnih oblika. Sjeverno, za- 

 padno i južno zaledje Brinja sastoji se od tvorevina jurskih, koje su 

 ovdje osobito dobro razvijene, tako da u kutu što ga čini Velika i Mala 

 Kapela sa Senjskim Bilom možemo naći zastupane sve jurske ele- 

 mente. Sam razvoj jure u ovom kraju posve je drugačiji nego onaj 

 u Velebitu, pak baš taj prostor izmedju Brloga, Vrzin vrha, Melnica, 

 Velikog Goljaka i Vrnča Vrha s jedne strane, te Zarin vrha, Brinja i 

 Vodoteče s druge strane odaje neki prelazni karakter izmedju jurskih 

 tvorevina Velebita i Senjskoga Bila spram onih Male i Velike Kapele. 

 Prelazni karakter očituje se najbolje u ovom kraju u tvorevinama 

 bijeloga jure. Dok je u Velebitn bijeli jura (Malm) zastupan tamno- 

 sivim i crnim vapnencima bez okamina s ulcšcima kresivca i uskih 

 dolomitnih slojeva, pak Cladocoropsis-vapnencima. sa okaminam Cla- 

 docoropsis mirabilis Felix, i sivim vapnenim kršnicima ^), to u ovom 



1) Prof. F. Koch: Tumač geologijske prijegledne karte Gračac— Ermain. 

 p. 22-23. 



