50 



deinde per vallem sursum ad montem et venit (meta) ad viam usque 

 ad semitam, que est sub loco dicto Stremapech, et per illam semi- 

 tam usque ad aquam Blizna, deinde ad Stelopmerch, deinde versus 

 septentrionem ad cacumen directe magni montis Med weni cha per 

 quod cacunfen vulgariter Stelemen dictum, vadit directe versus 

 orientem usque ad meta domini episcopi de Chucheria . . . Ville vero 

 zagrabiensis capituli obtente et possesse per ipsum a tempore cuius 

 memoria non extitit, inter fluvium Zaue et inter dictos montes Me- 

 dwednicha metis prescribtis concluse sunt hoc: villa videlicet Ba- 

 chun, Villa Sancti Symonis. villa dicta nigri Stephani et Crikanouch, 

 Descenouch, Tornava, utraque Bidragh, Vidouch . . ." (Tkalčić: Mo- 

 numenta 1. Doc. 146.). 



1334. godine Ivan arciđakon gorički govori u drugom poglavlju 

 de lectore, eius oficii et redittibus: „Debetur etiam lectori quarta de 

 vino et aliis rebus decimalibus de Planina et de Thoplica ex alia 

 parte montis MedWednicha existente. (Tkalčić: Monumenta episc. 

 II. p. 80.). 



„De aliis autem decimis de eisdem locis et de omnibus locis 

 ultra montem Medw^ednicha simul cum vino . . ." (Tkalčić: Mo- 

 numenta episc. II. p. 83.). 



1346. godine 3. rujna u Zagrebu. Pred banom Nikolom Sečom 

 dariva pleme Arlandovo Slani potok i Stubicu Nikoli Totu „. . . vi- 

 delicet Sospotok et Stobicha vocatas, in qua ecclesia in honore san- 

 cte Trinitatis est constituta in monte Medue in comitatu Zagrabi- 

 ensi habitas." (Smičiklas: Codex XI. 242.). 



1347. godine 15. travnja ban Nikola Seč dopušta stanovnicima 

 na brdu Gradcu, da traže i kopaju sol na gori Medvednici „. . . 

 quod in monte Medwednicha vocata, (sita) super civitatem Gre- 

 chensem, minera sive fodina salium posset eperiri el aperiri . . ." 

 (Smičiklas: Codex XI. 274.). 



1562. godine. Zaključak hrv. sabora održanog 15. svibnja 1562. 

 u Zagrebu : Canclusum praeterea est, et ex altera parte Zawae sub 

 montibus sciliut sen alpibus Medwe pedites boni haramyae 

 triginta teneri et consernari debeant, quibus presse debebit egregius 

 Thomas Mykulych . . ." (Šišić: Hrv. saborski spisi III. 99.). 



1574. godine. Zaključak hrv. sabora održanog 15. svibnja 1574. 

 u Zagrebu: „Cum artem variae necessitates regni postulant tum ad 

 custodias transituum et vadorum fluvii Colapis, quam custodicum 

 montium Hochywrya et Medwednycza contra Walachos, matho- 

 boczy vocatos . . ." (Ibid. 413). 



1574. godine bude Stjepan Gregorijanec imenovan podbanom 

 hrvatskim i velikim županom zagrebačke i križevačke županije te dade 

 iste godine popraviti porušene zidine Medvedgradske po kraljevskom 

 graditelju Jerolimu Arkanutiu. U novo utvrđeni grad postavi on ka- 

 štelana Jurja Horvata, koji renietskim fratrom mnogo štete u selu 

 Gračanih ili Doloju i na drugih mjestih počini. Radi toga tužili su 

 se isti fratrovi ljuto na Gregorijanca, proti kojega otcu i njemu 

 tjerali su još od godine 1567. pravdu poradi toga, što im oba nje- 

 kahu pravo uživanja Medvedskegore i što im neka nasilja po- 

 činiše. (Kukuljević: Dogodjaji Medvedgrada. Arkiv za povjestnicu 

 jugoslavensku III u Zagrebu. 1854. Str. 71.). 



