54 



liegt, anhielt, und so verhielt, es sich auch bis in die Fläche von 

 Sagrab oder Agram ... Es streicht von dort aus ein sanftes Gebirg 

 aus Thon, Kalk und Sandstein von Süden nach Nordosten gegen 

 die Donau zu, und endet sich eben so, wie es bey dem Savaflusse 

 angefangen hat." Baš to, što Hacpuet nije znao ime gore Medvednice 

 bilo je odsudno za kasniji naziv te gore. Jer Hacquet je bio takvi 

 autoritet u geografiji, du su ga svi geografi, koji su iza njega go- 

 vorili našim krajevima, ne samo navodili, nego upravo doslovce 

 prepisivali. Zato i nalazimo kod njegovih nasljednika goru Med- 

 vednicu tek općenito spomenutu, jer joj ni on u svom djelu nije 

 podao velike važnosti. Taj manje više općeniti opis osjećamo još i 

 kod Seljana, koji se kod izrađivanja svog zemljopisa mnogo služio 

 Hacquetovim djelom. A kad je ipak jednom trebalo i tom gorju dati 

 neko ime u knjigama, koga u izvoru (Oryctographiji) nije bilo, lako 

 je iz onoga „niza osrednjeg gorja iza Zagreba" nastala takozvana 

 Zagrebačka gora. 



Stalno se javlja to ime tek nakon apsolutizma, koji je uopće 

 dao gorama imena po gradovima i mjestima. (Warasdiner g., Pose- 

 ganer g., Vrdniker g. itd.). 



