74 



Predlažem, da skupština izrazi odboru hvalu za rad i nastojanje i da 

 se to stavi u zapisnik današnje skupštine. (Prima se.) 



Član dr. A. Langhoffer: Neka oprosti g. Plavšić, da iza njegovih Ijepih 

 riječi, kojima je zahvalio odboru i koje je izvadio svima nama iz srca bez 

 sumnje, uputim par riječi gosp. potpredsjedniku. Ja bih želio i molio, kod te 

 zgode, kad se sastanu naši prirodnjaci, da se taj sastanak proširi sa strukov- 

 njacima i da se ne radi samo za naučni izlet, nego da se riješe sva druga 

 strukovna pitanja, da se u opće raspravi sve, što nas god tišti. 



Član dr. Miholić: Nadovezujući na riječi g. Langhoffera, hoću da izne- 

 sem jednu stvar. Mislim, da bi bilo zgodno, kad bi društvo uzelo inicijativu 

 pred oči u stvari, koja je dosta drastična. Govorio sam s jednim profesorom 

 kemije iz Beograda ovih dana o stručnim stvarima i mi smo konstatirali, da 

 se ne razumijemo s toga razloga, što su njihova tehnička termina različita od 

 naših Ja bi nabacio ovdje ideju, da Prirodoslovno društvo gleda, da dođe do 

 jedinstvene terminacije makar kod Hrvata i Srba. 



Dr. Tucan: Slavna skupštino! Baš na današnjem dnevnom redu imala 

 je da bude ova točka, da su došli prirodnjaci iz Beograda, da raspravimo, kako 

 bi unificirali naučnu terminologiju. Imali smo u programu i to, da se dogovo- 

 rimo, kako bi uklonili, da u Zagrebu imamo knjige za srednju školu iz pojedinih 

 prirodnih nauka različite, nego što ih imaju srednje škole u Beogradu, imali 

 smo u programu, da dogovorimo, tko će od nas da sastavi mineralogiju, tko 

 geologiju, tko botaniku i t. d. za srednje škole, tako da bismo imali jednu knjigu, 

 koja bi služila srednjoj školi u čitavoj državi. Mislili smo tako daleko, da bi 

 ovu knjigu dali na uporabu i Slovencima, jer kolikogod svaki ljubi, što je nje- 

 govo, moje je mišljenje, da će doći doba, da će Slovenci upotrebljavati što- 

 kavštinu isto kao Hrvati i Srbi. Držim, da ćemo za 10 ili 20 godina viditi nji- 

 hove knjige i škole, da pišu istim pravopisom kao i mi u Zagrebu ili Beogradu. 



U tom bi jako pomogla akcija Prirodoslovnog društva, koju smo imali 

 danas da započnemo, ali je odgođena možda za koji mjesec. Kad sam po- 

 sljedni put bio u Beogradu, svi su bili sporazumni. Osniva se tamo podružnica 

 Hrv. P. D. i možemo viditi Ijepu stvar, da na uglovima ili kako oni kažu ćoško- 

 vima, vise veliki plakati, do 2 metra dugački, s napisima: Pretplaćujte „Prirodu". 

 Ako se interesirate vidit ćete, kako se agitira za „Prirodu". Čovjeku godi, kad 

 dobije list iz Prištine od 13 djevojaka, koje se oduševljeno upisuju kao članovi. 

 Dobili smo isto tako sve od djevojaka listove iz Podgorice, iz Bitolja i Skoplja. 

 Vidimo iz toga, kako je naše društvo postalo društvo za čitav narod Jugo- 

 slavije. 



Kako rekoh, dok smo skladni, jer između nas prirodnjaka nema- trzavica, 

 kao u drugim društvima, dok smo jedne misli i srca, moći ćemo da izvršimo 

 što hoćemo. S takovim mislima poći ćemo na budući rad. 



Pošto nema više nikoga, da što kaže, predsjednik Bubano vić najljepše 

 zahvaljuje članovima, što su izvoljeli saslušati sva izvješća, pa zaključujući 

 skupštinu moli, da imaju društvo što više pred očima i da za njega što- 

 više rade. 



