20 



Koliko mi je poznato dosada nik.o nije proučio ovo vrenje u 

 bakteriološkom i mikološkom pogledu. Bar u literaturi nema bele- 

 žaka o tome. Sve što sam mogao naći jesu dve kratke napomene 

 kod Kernera^) i Schröttera o samoj upotrebi ove stočne hrane, 

 i jedna Steblerova-) hemijska analiza samog oceđenog i osušenog 

 fermentacionog produkta. Rezultat te analize bio je ovaj: 



1407o vode 

 22-57o belančevine 



5*37o masti 

 33-67o ekstrakt, supst. lez N 

 14-87o vlakana 

 9 87o pepela. 

 Na ovaj način hranljiva vrednost ovoga furaža već je odavna 

 ispitana. Zato sam se ja za stvar zainteresovao više s botaničkog 

 gledišta, i pokušao sam da ispitam samu fermentaciju i njenu floru. 

 Kako se vrenje obavlja pod najprimitivnijim uslovima bez ikakve 

 pažnje, pojmljivo je da je njegova bakteriološka flora slučajna i vrlo 

 raznolika. Što se pak mikološke tiče ona je mnogo ograničenija. 

 Stoga mi i nije bilo teško izolovati iz plijesni fermentacionog pro- 

 dukta sve mukorineje, dok sam se, što se bakterija tiče, morao 



ograničiti samo na nekoliko. 



* 



Štavljevo lišće bere se dvaput godišnje: u leto i u jesen, i kao 

 što rekoh skuva se i ostavi da prevri. Fermentacioni produkt je 

 jedna sočna kaša od raspadnutih lisnih fragmenata. 



Poznato je da u svakoj tečnosti koja previre kipti bezbroj or- 

 ganizama, naročito kad je ona nebrižljivo ostavljena sama sebi. Razni 

 kvasci, bakterije, budi i druge mikroskopske biljčice podele uloge, 

 ili saprofitski žive jedni pokraj drugih. Stoga za studiranje jedne 

 fermentacije treba pored hemijske analize produkta izdvojiti i same 

 organizme i ispitati njihove uloge ponaosob. 



U ovom slučaju radilo se o jednom alkoholnom vrenju. Zato 

 sam ja presvega i analizirao sok na sadržinu alkohola i na kiselost 

 koja je uglavnom dolazila od prisutne sirčetne kiseline, a zatim sam 

 odmah prešao na kvasce, tražeći poglavito među njima fermentni 

 agens. Radi toga sam za probu izvadio izvesnu količinu soka, i to 

 kako iz letnje tako i iz jesenje partije. 



Istraživanje kiselina. 



25 kubnih santimetara letnjeg soka, filtriranog i direktno titri- 

 ranog (fenolftalein) upotrebilo je za neutralisanje 14 cm'' Na OH od 

 titra 10.5897, što će reći 57 cm-^ ceđi za 100 cm"' soka. 



Jesenji sok nije bio tako kiseo; za neutralisanje 100 cm^ njega 

 bilo je potrebno svega 46 cm'^ cedi od titra 1J.5113. 



Ipak iz ove razlike u rezultatima titriranja ne može se ništa 

 zaključiti odnosno apsolutne kiselosti letnjeg i jesenjeg produkta,. 



;i 



A. Kerner: Pflanzenleben. 



C. Schröter: Pflanzenleben der Alpen. 



