22 



12-50 7 22 



1310 7-55 



13-73 8-54 



16-22 9-20 



17-47 10-19 



19-00 11-18 



23-71 13-49 

 31-20 



170- 10 cm'' zasićene krečne vode 88-90 



Jesenji sok titrirao sam natrijevim hidratom od titra 10-5113, 

 a preračunao također u saturisanu krečnu vodu od srednjeg titra 

 0-157 na 100 cm^ Rezultati bili su sledeći: 



Na OH Ca (OH), 



1-2 7-42 



1-2 7-42 



1-5 9-28 



1-6 9-90 



1-6 9-90 



1.6 9-90 



1-8 1113 



1-8 11-13 



2-2 13.60 



2-4 16-00 



16-9 cm^' 105-68 cm^ 



Po kurvama dobivenim na osnovu prva dva opita letnjeg pro- 

 dukta izlazi, da se uglavnom radilo o sirćetnoj- kiselini. Mora se 

 pretpostaviti da ova nije bila čista, već da joj je primešana i neka 

 druga iz iste grupe, jer kurve nisu kontinuirane. Ali procenat tih 

 prinesaka vrlo je neznatan. 



Prisustvo sirćetne kiseline utvrđeno je uobičajenom reakcijom: 

 mala količina destilata, zagrevana s nekoliko koncentrisane sumporne 

 kiseline, i izmešana s malo alkohola, zamirisala je na sirćetni etar. 

 Kako je ova reakcija vrlo delikatna, to je bilo moguće izazvati ju 

 neposredno i kod samoga soka. 



Mravlju kiselinu konstatovao sam svojstvenom reakcijom samo 

 u tragovima. 



Na valeriansku nisam hteo ni pitati, jer bi se ona, da ju je 

 bilo, pokazala po karakterističnom mirisu u prvim destilacionim frak- 

 cijama. 



Što se tiče mlečne kiseline, koja bi morala ostati u tabarci, 

 nje nije bilo, ali je zato bilo u izobilju oksalne. 



Konstatovao sam još i prisustvo jednog aldehida osetljivom 

 reakcijom fuksina. Ova elegantna ali ne i diferencijalna reakcija sa- 

 stoji se u tome, što vodeni rastvor fuksina, dekolorisan suviškom 

 sumporaste kiseline, povrati svoju boju čim mu u hladnom stanju 

 dodamo ma koga aldehida. Svi su razlozi tu da se misli na prisu- 

 stvo malih količina sirćetnog aldehida. Ipak ovo nije sigurno pošto 

 istu reakciju daju i neki ketoni samo ne odmah, već tek posle iz- 

 vesnog vremena. 



