24 



Ovi su elipsoidne ćelije, duge 2' ., — 13, a široke 2—6 mikrona; 

 one ne sporulišu, a klijaju sporo. Mlade kolonije su pljosnate, ovlaš 

 naborane, brašnjave, spočetka krem boje, a kasnije mrkaste. Stare 

 i velike kolonije imaju katkad u sredini jedno ispupčenje slično bra- 

 davici, a obod im je izreskan. Opiti za maksimalnu temperaturu dali 

 su sledeće rezultate: 



34° posle 3 daiia veo vrlo gust 



37^ posle 3 dana veo redi 



43° posle 3 dana veo se nije obrazovao. 



Maksimalna temperatura nalazi se dakle oko 40°. 



Kad sam ove kvasce kultivisao na gipsu ili mrkvi nisu spo- 

 rulisali ni za nekoliko nedelja. Takođe nisu bili kadri izazvati ni 

 vrenje u vinskoj širi, 



Ja sam ova tri lažna kvasca obeležio brojevima 30, 40 i 60. 

 Sve tri vrste u tečnim tlima daju za tri dana veo i to : 



N^ 30 veo spočetka mat, jednolik i ravan, ali docnije naboran. 

 Kad se potrese sud, veo lako padne na dno u vidu praška, ostav- 

 ljajući po ivici jedan prsten. 



N" 40 veo mat, nenaboran, ali marmoriran svetlim brazdama; 

 spada lako na dno ne ostavljajući prsten. 



N° 60 veo mat, zagasitiji od prethodnog, ali nije jednolik. 1 on 

 pada na dno u vidu praška, ostavljajući prsten kao i N° 30. 



Ova razlika između pojedinih velova mnogo je izrazitija u je- 

 dnom vrlo slabo gelatinisanom tlu. Na takvoj polutečnoj sredini kod 



N° 30 bore vela su proređene ali vrlo oštre; kod 



N° 40 bore su zbijene, ali ne tako oštre; kod 



N° 60 one su takode zbijene ali su vrlo nježne. 



Što se tiče sedimenta ovaj je obilat kod sve tri vrste, samo 

 dok je kod N° 30 i 40 zagasit i homogen, dotle je kod N° 60 beli- 

 čast i heterogen. 



Aktivni kvasac koji sam ja obeležio brojem 80 daje kolonije 

 koje prilično rastu u visinu, a po obodu su nepravilne. Površina im 

 nije brašnjava, već nekako zrnasta i skoro bela. Kultivi.sane na gela- 

 tini rastvore ovu za nekoliko nedelja. 



Ćelije su nepravilni elipsoidi, dugi 3—15, a široki 3—6 mi- 

 krona. Kulture na mrkvi ili gipsanoj ploči ne sporulišu ni posle 

 dugo vremena, ali su zato jedinke same vrlo otporne prema nepo- 

 godama. U tečnom milieu ne stvaraju veo, već samo jednolik talog. 

 Fermentuju širu (8-8% šećera) dajući 4-81% alkohola po težini, od- 

 nosno 6'OrVo po zapremini. Pri ovom vrenju no stvara se nikakav 

 mirišljav etar. 



Od raznih šećera ovaj kvasac čepa: 



Monosaharide Disaharide Trisaharide 



Fruktozu Maltozu Rafinozu 



Golaktozu Saharozu 

 Glukozu 



