38 



Ehrh., Fagus silvatica L., Abies alba Mill. i Picea vulgaris Link. Kao 

 osobitost ovoga šumovitoga kraja spominjem, da u njemu nema 

 skoro nikakova razmaka između donje granice bukve i donje gra- 

 nice crnogorice, koji inače bude i veoma velik, kao na pr. u libur- 

 nijskom (riečkom) krasu, gdje mjeri 747 m. Manji je dalje u unutar- 

 njosti kopna, dok na Vranjici skoro da posve izčezava. 



Na šumoviti nadovezuje se alpski kraj. On se protegnuo 

 od 1700 m od prilike do 2112 m sa svojim travnjacima i koso- 

 drvinom. 



Kos od r vine (Pinus mughus Scop.) ima po Vranjici mnogo, 

 ali je veoma nejednako razdijeljena. Na nekim je vrhuncima nema 

 nikako, dok je drugdje ima i suviše. Najviše je svakako ima na 

 Krstaču. Tu nekada stvara prave neprohode, da se čovjek sjekirom 

 mora kroz nju probijati. U dubokoj i širokoj uvali među Nadkrsta- 

 com. Krstačom i Ločikama leže je čitave šume. Na Matorcu naprotiv 

 ne dolazi nikako. Koliko sam zapazio i pribilježio od nje su uviek 

 još najslobodnije glavice vrhunaca i njihove južne strane. Tako na 

 pr. sav su gotovo Krstac nad prokoškim jezerom i svi okolni pro- 

 planci kosodrvinom pokriveni, ali nije južna strana Milankove kose, 

 koja je čisti pašnjak. Jednako je od prilike sa južnom stranom Tikve, 

 kote 1940 m, Ločika, gdje se na sjevernoj strani hvata skoro sa- 

 moga vrhunca i drugih. Nema je još po glavicama Nadkrstaca, Tikve, 

 Sikire, Luke i Zečeve glave. Uzrokom će tomu biti što prejaki vje- 

 trovi oko samih glavica, što prejaka insolacija po južnim stranama. 

 Međutim nije kosodrvina svagdje onako neprohodna kao u nekim 

 partijama po Krstaču. Ima p6 njoj sad širih sad užih prolaza i či- 

 stina i prema tomu, da li su takovi prolazi i čistine pristupačnije 

 stoki, to na njima nalazimo slabiju ili bujniju floru, koja onda zalazi 

 i u samu kosodrvinu. Kao osobitost kosodrvine na Krstaču valja 

 spomenuti, da krije u sebi najjužnije na Balkanu stanište od Rhodo- 

 dendron hirsiitiim L. Nalazi se po vapnenom kamenju u sjevernoj 

 Krstačevoj kosi. 



Posebnu formaciju u alpskom kraju stvara na Matorcu Alniis 

 alnobefula (Ehrh.) C. Koch sa Vaccinium Myrtillus L. i to sa njegove 

 sjeveroiztočne strane od 1700—1800 m. Kako sam se ja uzpeo na 

 Matorac sa njegove jugozapadne strane kod prvoga svoga izleta i 

 to po magli a kod drugoga prošao samo sjeverozapadnom, to iz 

 vlastitoga zapažanja ne znam o njoj ništa kazati. Što spomenuh, iz- 

 nosim po dr. G. Bečku, da upodpunim sliku Vranjičinoga alpskoga 

 krafa. Sjekući po drugiputa Matorac zapazio sam tek nepregledne 

 plohe pokrivene sa Vaccinium Myrtillus. Od njega se sva sjevero- 

 iztočna strana Matorca, koja se i iz Fojnice vidi, crveni u jesen 

 poput vatre. 



Raztegnutost kosodrvine za mnogo nadmašuju prostorno alp- 

 ski travnjaci. Poradi njih oživi u ljetnim mjesecima sva Vranjica. 

 Na Ivanje, 24. lipnja, natjeraju ovamo seljaci svoju krupnu i sitnu 

 stoku i ostaju tu s njom do Male Gospe, 8. septembra. U t. zv. 

 stanovima prerađuje se ovčje mlijeko u razne sirne produkte. 



Ime travnjaci uzimljem kumulativno, da njime označim sve plohe, 

 koje prekriva trava. Svi travnjaci nisu naime jednaki, jedni se kose 



