62 



Steironoti bastardi imajo nepopolno razvita plodila, ker v njih 

 spolne stanice ne dozore in so zatorej obče jalovi (sterilni): steiro- 

 noti bastardi so vsi brez izjeme neplodni. Po tem, kakor je razvit 

 spolni aparat oziroma spolne stanice v njem, ločimo pri steironotiji : 

 1 stopnjo (deutofilija), II. stopnjo (tritofilija) in III. stopnjo (tetarto- 

 filija). Najpogostejša je prva stopnja steironotije; II. in III. se kazeta 

 prav poredkoma. Sorodnostna vez stopnjema pada in je najslabot- 

 nejša v III. slučaju. 



Angleški, francoski in nemški prirodoslovci so začeli sistema- 

 tično proučavati bastardacijo in njen pomen za filogenijo sele v za- 

 dnji dobi s pomočjo vzrejanja bastardov; le na ta način so dobili 

 številno in znanstveno porabno gradivo. Tako na pr. vzgajajo v ta 

 namen bastarde v berlinskem zoološkem vrtu že od 1903. pod vod- 

 stvom prof. Hecka in s sodelovanjem dr. 0. Heinrotha, ki je 

 prišel na podlagi obilnega in mnogovrstnega gradiva do važnih za- 

 ključkov. Podrobneje razpravlja o vsem tem vprašanju H. Pol! zlasti 

 V že navedenih razpravah. 



Većina bastardov iz starejšega materijala je za znanstveno upo- 

 rabo pomanjkljivo znana. Obranjeni so le mehovi, redkokdaj kratka 

 in površna poročila o njih, največkrat pa le nezanesljive notice. Tuđi 

 še sedaj prihajajo iz širjih vrst Ijubiteljev prirode na pristojna mesta 

 zaradi nepoučenosti nezadostna poročila o bastardih, zakaj od njih 

 vpošiljajo redkokdaj vsaj mehove in še redkeje dodajo posamezne 

 podrobnosti biološkega značaja, toda navadno take, da jih moramo 

 prav previdno uporabljati. 



Tako je tuđi z našim bastardom med pavom in kuro. Opozorili 

 so me nanj, ko je bil že nagačen suh meh in posrećilo se mi je 

 dobiti le malenkostne podatke iz njegova življenja. 



Posestnik M. Jerina na Visokem pri Kranju je imel na dvorišču 

 večjo kurjo družbo. K njej je hodil iz soseščine na obisk pav, ki 

 je oplemenil nečisto-krvno kuro kohinhinko rumenkasto rjavega perja. 

 Kura je znesla dvanajst jaje in jih je pričela valiti ; izvalilo se je pa le eno 

 pišče, ki se je takoj izpočetka že razlikovalo od ostalih piščet po 

 večji postavi in bolj zamazanobojnem mthu. Rastlo je razmeroma 

 hitro in takoj pri prvem perju so spoznali, da imajo na dvorišču 

 nenavadnega kurjega potomca, katerega očetovstvo morajo pripiso- 

 vati pavu. Dokler je bil negoden, je bil bastard prijazen in krotak. 

 Ko pa je odrastel, je bil zloben in plašljiv. Naskakoval je kure, kar 

 sicer tuđi sterilni bastardi čestokrat počenjajo, toda preganjal je na 

 dvorišču vse povprek: kure in peteline, tuđi rac ni pustil v miru. 

 Zaradi te neprilike ga je posestnik usmrtil. Ker pa ga je imel po 

 pravici za redko posebnost, ga je dal nagatiti. Tej okolnosti se imamo 

 zahvaliti, da nam je obranjen vsaj meh redkega bastarda. 



Predno opišem bastarda, naj navedem vsaj glavne rodovne zna- 

 čilnosti njegovih starišev. 



Zastopniki roda pavo L. so velike, krepko razvite in gizdave 

 kurje ptice s perjanico zadaj na glavi. Rep, ki je pri samcih daljši, 

 pri samicah krajši kakor peruti, je stopnjat in ploščat ter šteje 20 

 krmilnih pereš. Repna krovna peresa so daljša od krmilnih in na- 

 pravljajo pri samcih dolgo vlečko. Krak je mnogo daljši kakor srednji 



