64 



Splošno nas pri bastardu pavo cristatus L. cf X gallus domes- 

 ticus cochinchinensis C ćela postava sporn inja predvsem na pava. 

 Majhna glava je nekoliko višja kot je to pri pavu običajno, 

 kratek kljun je, kakor pri kohinkinah, na korenu precej debel in 

 proti koncu ukrivljen, kar je za pava in kohinkinsko pasmo značilno. 

 Prav tako je okolje oči v ozkem kolobarju golo, sicer pa poraslo 

 z drobnim luskastim krovnim perjem. Izraz v obrazu je bolj kurji 

 kakor pavov, čeprav nima bastard niti mesnatega grebena niti pod- 

 bradka, zadaj na glavi ga pa krasi iz nežnih peresc sestavljena per- 

 janica, ki je nizka in iz navadnega krovnega perja. Dolg vrat je pavji. 



Ker prištevamo pava k največjim kurjim vrstam in ker spada 

 kohinkinka med domačimi kurami med najkrepkejše,. zato je tuđi 

 naš bastard močnega in zajetnega trupa s široko razvitimi in krepko 

 obokanimi prsi. Omenili smo, da zakrivajo pri kohinkinskem ple- 

 menu letalna peresa roke ramenska letalna peresa. Ta lastnost se 

 izraza tuđi pri bastardu v tem, da so njegove peruti razmeroma 

 kratke, ker merijo le 358 mm, dočim imajo peruti pava pri samicah 

 do 400 mm, pri samcih do 460 mm. Najdaljši sta v perutih 5. in 6. 

 letalno pero, ki sta po dolžini skoraj enaki in presegati le nekoliko 

 ostala -peresa; pri pavu je 6. letalno pero najdaljše. 



Kraki so kakor pri pravu, visoki in ob vnanji strani porasli 

 z redkim tršastim, rjavkastim perjem, ki je na spodnjem koncu kraka 

 in ob II. (vnanjem) prstu daljše in gostejše. Prsti so dolgi in ravni 

 kakor pri kohinkinah. 



Rep je značilno po pavje razvit, le da vrhnja krovna repna 

 peresa ne dosežejo te dolžine kakor pri pavu samcu. Krmilnih pereš 

 je 18, število, ki je v sredi med značilnimi števili za rodove pavo 

 (20) in gallus (16). 



Med tem ko se približuje bastard po svoji postavi pavu, se 

 po barvi bolj enači s svojo kurjo materjo. Perje je vobče lisičje do 

 bakreno rjavo v raznih nijansah ter posuto z belimi pegami. 



Krovno perje na glavi je vobče belo ter rjavo in crno obrob- 

 Ijeno. Okoli oči je širok kolobar zelo drobnih luskastih peresc ru- 

 menkaste barve. Zadaj na glavi napravlja 12 mm visok šop dvignje- 

 nega krovnega perja lično perjanico. Po vrhnjem delu vrata je krovno 

 perje medio crno, spredaj široko bakrenorjavo obrobljeno, na spo- 

 dnjem vratnem delu pa bakrenorjavo prehajajoče v temno lisičjo 

 rjavo barvo. 



Po trupu vobče in na perutih je krovno perje lisičje rjavo in 

 več ali manj široko belo obrobljeno, tako, da lahko rečemo, da je 

 ptica lisičje rjava in belo lisasta. Tuđi na stegnih je perje lisičje 

 rjavo in le zgornja vrhna peresa so belo obrobljena. 



Na repu je vrhno krovno perje podaljšano preko krmilnega 

 tako približno kakor pri pavinjah. Krajša vrhna repna peresa so 

 enake barve kakor na trupu in imajo na koncu tuđi belo liso. Daljša 

 vrhna repna peresa so bakrenasta, se lepo svitlikajo in imajo iz 

 drobnih crnih pe^^ic kolobarjasto sestavljena očeša, ki nas spomi- 

 njajo po svoji obliki na krasna šareno se svetlikajoča očeša na 

 pavovi vlečki. Vobče se vsa vrhna krovna peresa na repu bakre- 

 nasto spreminjajo. 



