70 



II. Fluorit V realgaru a auripigmentu z Kreševa. 



V paleozoickych fyllitech okoli Kreševa v Bosn<"- se vyskytuje 

 realgar i auripigment, jež v osmdesätych letech minuleho stoleti po- 

 psal K. Vrba'*) a J. Krenner. ') Jejich materiäl byly narostle kry- 

 staly z kiemennych žil, zvläste z lokality, kteron Han er (1. c.) podle 

 Waltera nazyva Hrnsa, Vrba Hrnza, Tucan') Hrmza (VSV od Kre- 

 ševa). V novem materiälu, jejž jsem obdržel od p. R. Slädecka, byly 

 kompaktni kusy realgaru jemnozrnneho a auripigmentu hrube lupeni- 

 teho, Jen mälo promišene hmotou biidlicnou. V nich obou jsou za- 

 rostle a jimi kolkolem obklopeny krystalky a zrnka temne fialoveho 

 fluoritu, V realgaru i krystalky o delce hrany až pies 2 mm, kom- 

 binace (100) (hko). Plochy krystalku jsou drsne a nelze tudiž symbol 

 tetrakishexaedru urciti merrnim. 



Zahiivan jsa v baüce, fluorit krasno fosforeskoje barvou svötle 

 fialovou. 



Vyskyt fluoritu zarostleho v kompaktnim kusovem realgaru a 

 auripigmentu je zajimavy parageneticky. Nenašel jsem ani ve velkem 

 kompendiu Hintzeovc, ani v dile Lacroixove, jež všude du- 

 kladne približi k paragenesi nerostii Francie a jejich kolonii, nikde 

 zminky o takove asociaci dvou nerostii jinak nepiiliš vzäcnych Ge- 

 neticky svedci zajiste piitomnost fluoritu v sulfideclT arsenu pro 

 pneumatololyticky pnvod; kdežto na velke časti svych nalezišt jest 

 realgar a auripigment nerostem sekundarnim, jenž vznikä rozkladem 

 jinych sirnych rud arsenu, zvläste sirnych soli, anebo povrchovou 

 cinnosti fumarolovou, v tomto pHpadr poukazuje piitomnost fluoritu 

 s velikon pravdepodobnosti na primarni päsmo hloubkove. 



*) Vestnik kräl. čes. spol. nauk 1832, d. dto 7. Vil. 1882. Zpräy spolku 

 geologicheho v Praze, 1885, str. 41 ; Groth's Zeitschrift für Kryst. XV, 460. 



'') Földtani Közlöny 1883, 381; 1884, 107; Groth's Zeitschrift für Krystallo- 

 graphie VUI. 537; X. 9t. 



") Naše rudno blago, Zagreb 1920, str. 154. 



