81 



Pirolaceae. 



Pirola secunda L. Velebit: na vrhu Visočice. 



Pirola minor L. U šumi Jasikovcu kod Gospića. 



Monotropa hypophegea Wailr. Velebit: u šumi kraj Velike Paklenice ne- 

 daleko Kneževića stana i na Brezimenači. 



Monotropa multiflora (Scop.) Fritsch. Na Plitvičkim jezerima u šumi iza 

 svratišta; u šumi Jasikovcu kraj Gospića. 



Ericaceae 



Arctosiaphylos uva arsi (L.) Spr. Velebit: na vrhu Visočice obična; na 

 Stirovači u obilju; više Velikoga Rujna. 



Vacciniuni myrtillas L. Velebit: od podnožja Visočice do vrha obična; 

 kod sniježne jame na Docima. 



Primulaceae. 



Primala officinalis (L.) Hill. var. o. Columnae (Ten.) Fax. Velebit: kod 

 Brušana (u travnju u cvijetu);, na Visočici počevši od podnožja do vrha obična 

 (u svibnju i početkom lipnja u cvijetu). 



Primala Kitaibeliana Schott. Velebit: u pukotinama jedne stijene na vrhu 

 Visočice početkom lipnja u punom cvijetu; u pukotinama stijena na Buljmi i 

 na Debelom Brdu; na vrhu Kozjaka kod Štirovače. 



Androsace villosa L. var. typica Trautv. (Fax und Knuth: Frimulaceae u 

 A. Engler: Das Pflanzenreich 191.) Velebit: na vrhu Visočice obilna. 



Gentianaceae. 



Gentiana ciliata L. Na Stubici na Plitvičkim jezerima. 



Gentiana cruciata L. Na Stubici na Plitvičkim jezerima. 



Gentiana Clasii Perr. et Song. Velebit: na vrhu Visočice u najbujnijem 

 cvijetu početkom lipnja. Kod primjeraka s Visočice pada u oči „coroUae laciniis 

 ... in apicem longum attenuatis vel contractis" za koje obilježje veli G. Beck 

 za svoju G. dinarica: „Auffällig sind bei G. dinarica die konstant zugespitzten 

 Zipfel der Blumenblätter, v^^elcses Merkmal bei G. Clusii nur ausnahmsweise 

 angetroffen wird" (G. Beck: Flora v. Südbosnien und angr. Hercegovine u 

 Annalen d. Hofmuseum. Wien. 1887. p. 128.) Kod mojih su primjeraka s Viso- 

 čice šiljci na vrhovima latica dulji nego li na ikojem primjerku s Alpi i s Kleka' 

 što še čuvaju u zbirkama botaničkog zavoda. Ali s druge se strane oblik časke 

 kao i lišća podudara posvema s onim od obične G. Clusii Perr. et Song. (G 

 vulgaris Neilr.) 



Gentiana verna L. Na Velebitu sam kod Oštarija ispod klisure Kize brao 

 polovinom travnja primjerke, koji se svojom visinom (jedva 4 cm), kratkim 

 lišćem (najviše 15 cm dugim), časkom usko krilatom i kraćim njezinim zupcima 

 posvema slažu s G. verna L. a ne s G. tergestina Beck, koja je inače mnogo 

 češća u Velebitu. Isto sam takove primjerke brao i na vrhu Metli kod Trnovca 

 polovicom svibnja. G verna L. dolazi i u Bosni i Hercegovini, od kuda je bi- 

 lježi Beck (Flora v. Sündbosnien u. a. Hercegovina 130.) za Hranicavu, Tre- 

 skavicu, Vratio i Prenj. 



Gentiana angalosa i. tergestina G. Beck (Fl. v. Südb. u. Herceg. 130). 

 Velebit: na vrhu Visočice početkom lipnja, u Frajnkovoj Dragi kod Štirovače 

 koncem lipnja i na Jadovnu kod Trnovca u svibnju u cvijetu. 



Gentiana calycina Koch subsp. 1. G. antecedens Wettstein (v. Vettstein : 

 Die europäischen Arten der Gattung Gentiana: Sect. Endotricha. Denkschriften 

 d. K. Akademie. Wien. LXIV. 1897. 327.). Velebit: na vrhu Visočice početkom 

 srpnja. Moji se primjerci posvema slažu s opisom i slikom u Wettsteinovoj 

 monografiji. 



Gentiana calycina Koch subsp. II G. anisodonta. (Borbas). Wettstein: 

 (1. c. 327.) Velebit: na Velikim vodama kod Brušana obična. Na Risnjaku. 



Gentiana nana Wulfen. Na Risnjaku sam brao ovu Gentianu početkom 

 kolovoza. Ova je vrsta poznata s Alpi u Tirolu, Koruškoj i Salcburškoj, a za 

 tim opet sa zapadne Himalaje, dočim je dvojbeno, da li je ima i u zapadnom 

 Tibetu (v. Wettstein. Die Gattungszugehörigkeit und systematische Stellung der 

 Gentiana tenella Rottb. und G. nana Wulf, u Öiterr. bot. Zeit. 1896. 175.). Imade 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. ^ 



