170 W. M. Schøyen. 



har haft Anlednins; til at observere dem, synes at have sit 

 egentlige Tilholdsted paa bestenat forskjellige Slags Lokalite- 

 ter, om de end, saaledes som Tilfældet var paa det oven om- 

 talte Sandfelt ved Børselv, ogsaa kunne tindes sammen, idet 

 de mødes paa Grændserne af sine Flyvepladse. Andromedæ's 

 egentlige Flyveplads var nemlig ved Børselv saavelsom ved 

 Gaaradak, Kulvik etc. oppe paa de tidligere nævnte tørre og 

 golde, kun med yderst sparsom Plantevæxt forsynede kalkhol- 

 dige Fjelde, hvor den floi hyppig, medens Centaureæ aldrig 

 observeredes her; denne Art synes i Modsætning til Andro- 

 medæ at holde sig mest til fugtigere Lokaliteter, Myrer etc., 

 hvor den forekommer saavel paa Dovrefjeld som i de svenske 

 og finske Lapmarker, om den end ogsaa kan træflfes paa tør- 

 rere Lyngmarker o. lign. paa Kjeldene. 



39. Hesperia Comma L. var. Catena Stgr. 

 Zett. 915. — Stett. Ent. Zeit. 1861. 357. 



Pundet af Zetterstedt ved Bosekop og Talvik Iste— 6te 

 August og af Staudinger og Wocke hyppig i hele Juli Maa- 

 ned 1860 i Alten. 



Sphinges. 



Anm. Kun som en tilfældig Besøger af vore arktiske Egne opføres 

 her Aeherontia Airopos L., der ifølge Staudinger er fundet i Lofoten (Enum 

 Ins. mv. III. 23). 



40. Deilephila Galii Rott. 

 Enum. Ins. Norv. IIL 24. 



Er ifølge Pastor Sandberg fanget ved Bugønæs i Sydvar- 

 anger af Kjøbmand Esbensen, samt ifølge Stipendiat Collett 

 tillige ved Tromsø. Tør maaske ogsaa blot være en tilfældig 

 Besøger af disse nordlige Trakter, men da Larvens Nærings- 

 plante Epilobium angustifolium gaar ligesaa langt nord og 

 Arten desuden ogsaa er fundet i Labrador (Moschler: Stett. 

 Ent. Zeit, 1874. 157), kan den vel ogsaa gjerne udvikles her. 



