G. falkenström: stockholmstraktens vatten-coleoptera. 15 



form — kustformen vill jag kalla den — och den alpina, 

 resp. arktiska formen — fjällformen. 



Norrmannen Helliesen har i Stavangers Mus. 

 Aarsb. 1890 uppställt dessa båda former såsom skilda 

 arter och i detaljerade diagnoser angivit deras särmär- 

 ken. Kustformen har han benämnt D. inaritiimcs och 

 för fjällformen bibehållit namnet griseostriatus, anmär- 

 kande; »Denne art antager jeg er den rette D. griseo- 

 striatus De Geer». 



I DE Geer's typsamling ä härvarande Riksmuseum 

 finnes endast ett exemplar av arten och är detta av 

 kustformen. Vore de båda formerna skilda arter, bör 

 alltså kustformen bära namnet griseostriattis och fjäll- 

 formen erhålla nytt namn. 



Flertalet av de av Helliesen angivna artskiljande 

 karaktärerna visa sig emellertid vid granskning av 

 individserier av såväl kust- sorn fjällformen ej vara 

 konstanta, utan påträffar man övergångar av varjehanda 

 slag. Endast beträffande färgen ovan samt formen å 

 protorax bakhörn synes mera beständighet råda. Kust- 

 formen har mera utbredd svart teckning och halssköl- 

 dens bakhörn är trubbigt, därigenom att protorax' bas- 

 kant går i båge bakåt och ej rakt ut som hos fjällfor- 

 men, vilken därför har rätvinkligt bakhörn å protorax. 



John Sahlberg har i Cat. col. Faunae fenn. 1900 

 upptagit kustformen såsom var. maritimiis Hell, till 

 fjäll formen såsom huvudarten griseostriatus DE Geer. 

 I Col. Cat. av 1920 har Zimmermann gjort likaledes, 

 angivande, egendomligt nog, Sverige såsom enda hem- 

 ort för kustformen, ehuru den, såsom nämnt, jämväl är 

 känd från både Norge och Finland. 



Zweifelsohne ist es wohl begründet, dass 

 man die Küstenform und die alpine, resp. arc- 

 tische Form aus einander hält. Die Küstenform 

 aber ist, laut oben, der wRve griseostriattis DE Geer, 

 weshalb man den dieser Form später gegebenen 

 Namen var. maritimus HELL, musste fallen lassen, 

 um der Priorität volles Recht zu geben. Dem- 

 gemäss und da bei der alpinen Form die schär- 



