144 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 92 2. 



att beklaga, enär vi bland vara nordliga former helt säkert 

 hava några av de ur djurgeografisk synpunkt mest intres- 

 santa. Samma ofullständighet vidlåder f. ö. kännedomen om 

 Alperna, vilkas vattenhemipterfauna ej heller närmare under- 

 sökts. 



Den biologiska litteraturen på området är i Norden 

 mycket fattig, varför gruppen bör kunna lämna rika tillfällen 

 till studier i skilda riktningar. Här är dock allt skäl att 

 nämna DE Geer's berömda »Mémoires pour servir a l'histoire 

 des insectes», i vars tredje volym, 1773, vattenskinnbaggarna 

 behandlas, icke blott frän systematisk synpunkt utan även 

 med anförande av biologiska iakttagelser. I övrigt bör sär- 

 skilt Wesenberg-Lund's »Insektlivet i ferske Vande», 191 5," 

 framhållas, men även ett äldre arbete av samme författare 

 191 1. Om vattenlöparna har Mei^ERT skrivit en biologisk 

 avhandling 1887— 1888. Dessutom förtjänar måhända KlR- 

 KALDY's »Guide» att nämnas, men särskilt hans arbete om 

 stridulationsorganen 1 901 — 1903 såsom varande viktigt för 

 kännedomen om våra arter. Det senare är dock huvudsak- 

 ligen av systematiskt innehåll. 



Några för bestämningen av nordiska arter viktiga utländska 

 arbeten från senare år må till sist anföras. Danmarks »Tseger» 

 av Jensen-Haarup har förut framhållits. Ett mycket använd- 

 bart tyskt arbete är KuHLGATZ' bearbetning av Rhynchota 

 i »Süsswasserfauna Deutschlands» 1909. Mindre känt men 

 även utmärkt och för oss särdeles viktigt är HCeber's »Deut- 

 schlands Wasserwanzen» 1905. Storbritannien har redan sedan 

 flera år haft en god översikt över sina vattenhemipterer i 

 Kirkaldy's ovan omnämnda »Guide», vilken utkom under 

 en lång följd av år; den är nu något föråldrad men likvisst 

 mycket värdefull. En närmare kännedom om Storbritanniens 

 arter vore av ett särskilt stort intresse för oss svenskar, emedan 

 högländerna, särskilt de skottska, men även de i Cumberland, 

 i Wales och kanske på Irland, säkerligen visa en rätt nära djur- 

 geografi.sk överensstämmelse med våra egna. En ingående 

 jämförelse mellan våra och de skottska arterna ur systema- 

 tisk och djurgeografisk synpunkt vore värdefull men är ej 

 genomförd och kan på vetenskapens nuvarande ståndpunkt 

 knappast företagas, dä tillräckligt stort observationsmaterial 



