o. lundblad: anteckningar om våra vattenhemipterer, 159 



4 exemplar, varav ett är taget av Stål, utan närmare fynd- 

 ortsuppgift; de övriga äro funna vid Malmö, säkerligen av 

 Thomson; ett av dem är etiketterat lœvis. I Thomson's 

 typsamling finnas exemplar från Lomma och Skanör. — 

 Smal.: Kalmar i maj 1900 (T.). 



Thomson har (1869 p. 31) beskrivit en art under namnet 

 lœvis. Denna form har av OSHANIN (1906 — 1909 p. 981 och 

 1912 p. 91) identifierats med DoUGLAS' & Scott's ståli 

 (1865 p. 597), vilken OSHANiN upptar som varietet under 

 lugiibris. Genom Dr SiMON Bengtsson's välvilliga förmed- 

 ling har jag från Thomson's typsamling fått låna ett par 

 exemplar av lœvis, det ena från originalfyndorten Lomma 

 vid Malmö, det andra från Skanör. Båda äro tyvärr Ç- 

 exemplar. I Riksmuseets samlingar finnas emellertid J*-exem- 

 plar, sittande under arten lugiibris. Ett av dessa är etiket- 

 terat lœvis (se ovan). Vid undersökning av alla mig till- 

 gängliga c^-exemplar, d. v. s. Riksmuseets, Centralanstaltens 

 samt mina egna, har jag gjort en oväntad upptäckt. Såvitt 

 jag kan förstå böra alla svenska exemplar — vilka förut dels 

 varit betecknade som lugiibris, dels som lœvis — föras till 

 arten selecta FlEB. Jag stödjer mig härvid på KiRKALDY, 

 vilken senast behandlat frågan om dessa arters åtskiljande. 

 A. selecta skiljer sig från A. lugubris (KiRKALDY 1901 — 1903 

 p. 44 och tavla 4 fig. 31—32; 1906 pp. 62—63) genom pro- 

 notums tydligt upphöjda mittköl, som är hälften sä lång som 

 pronotum (icke som hos lugubris blott ^/i så lång), samt 

 palans utseende. Den viktigaste skiljekaraktären ligger i 



blott synonym till Wallexgren's Arctocorisa (typ carinata C. Sahlb. 

 1 819. Den äldsta beskrivna, hithörande arten är dock Linné's striata 

 1758). — Om nomenklaturen se Kirkaldy 1898 d pp. 252 — 255. Kirkaldy 

 har sedermera (1900 a p. 28 not 2 och 1906 p. 62) strukit nzmn^K Basileo- 

 corixa och upptagit Wallengren's Arctocorisa. Jfr även Reuter 191 2 a 

 p. 75. Även OsHANiN (1912 p. 91) använder detta senare namn. — I av- 

 seende på släktnamnens stavning {Corixa resp. Corisa) följer jag, som jag 

 redan inledningsvis framhållit, det nämnda arbetet av Oshakin. Någon 

 konsekvens i stavningssättet erhålles på så sätt icke, då Oshanin nämligen 

 bibehållit de äldsta namnen och olika förff. ha stavat på oHka sätt. Skriv- 

 sättet Corisa vore otvivelaktigt rättare, då ordet är härlett av grekiska 

 zop'.:, vilket i ändeisen -coris även ingår i talrika andra hemipternamn (t. ex. 

 Teratocoris, Biyocoris, Pyrrhocoris). 



