o. lundblad: anteckningar om våra vattenhemipterer. i6i 



något osäker är palans från Kirkaldy's teckningar avvikande 

 form samt strigilns något olika byggnad. Egendomligt är 

 också att OSHANIN (191 2 p. 91) upptager ståli Dgl. & ScoTT 

 som varietet under higtibris, istället för att betrakta den som 

 synonym till selecta FlEB. För en utredning av huruvida vi 

 i Sverige äga både liigubris och selecta samt dessa arters 

 förhållande till varandra, vore insamling av större material 

 på skilda lokaler i landet av intresse. 



A. selecta är en art, som älskar bräckt vatten, liksom 

 higubvis, och i överensstämmelse därmed säkert huvudsakligen 

 är en kustform. ^ Då arterna sammanblandats, är det omöjligt 

 erhålla tillförlitliga uppgifter om deras utbredning. OsHANiN 

 (1906— 1909 p. 981) upptar för j-^/r^/rt blott Holland, Portugal, 

 Spanien och Böhmen. För ståli, som åtminstone delvis be- 

 visligen är identisk med selecta, uppger han Sverige, Stor- 

 britannien, Tyskland, Belgien, Frankrike och Spanien. Säker- 

 ligen är selecta, liksom lugiibris, en rätt sydlig art; ingendera 

 är funnen i Finland. 



9. A. hieroglyphica (DUF.). — Fyndort. Sk.: exemplar 

 härifrån, tagna av C. H. J., sitta i min samling.^ 



Hos oss är arten blott funnen i Skåne och Blekinge. 

 Den är även tagen i Norge vid Smolen nära Trondhjem, men 

 ej funnen i Finland. Redan i Danmark blir den emellertid 

 vanligare och är i sin allmänna utbredning givetvis sydlig. 

 Den är funnen i hela Sydeuropa och vissa delar av Nord- 

 afrika, på Somalihalvön och Kanarieöarna, i Turkestan, Jar- 

 kand, Tarimbäckenet, Indien (Bombay, Bengalen och Assam) 

 m. fl. trakter och även i Nordamerika (Pennsylvania). 



Wallengren's båda former vaga och. fiebert (1855 p. 

 143, 1894 p. 145), som äro grundade på ovan mörkare exem- 

 plar, torde knappast böra upprätthållas ens som varieteter. 

 Som arter hava de redan indragits av Wallengren själv. 



10. A. helleiisi (C. Sahlb.). — Arten hör till de minst 

 kända inom släktet. Den är sällan iakttagen, och härtill 

 bidrager kanske i ej ringa mån dess levnadssätt i bäckar 



^ Thomsox fann sin Icern's i brackvatten och Puton benänmde lii- 

 gubris satina. 



^ Exemplar finnas i R. e. s. utan annan beteckning an Fht, vars be- 

 tydelse är mig obekant. 



II — 2;237. Entomol. Tidskr. Arg. 43. Hält. 2 — 4 (1922). 



