Bidrag till kännedomen om de nätspin- 
nande Trichopter-larvernas biologi. 
ad 
Gunnar Alm. 
Med en plansch. 
Som bekant bygga flertalet Trichopter-larver ett slags 
ror eller hus, med vilka de krypa omkring, och som van- 
ligen aro bekladda med i omgivningen allmänna föremål, sa- 
som bladbitar, pinnar, barr, snäckor, sandkorn o. s. v. Dessa 
egendomliga byggnader voro redan langt tillbaka i tiden upp- 
marksammade, och talrika iakttagelser och undersökningar 
gjordes häröver. Smaningom fann man emellertid, att inga- 
lunda alla Trichopter-larver byggde dylika hus, utan att det 
fanns en stor grupp, omfattande de s. k. campodeoida for- 
merna, vilka antingen fritt krôpo omkring utan att spinna 
vare sig hus eller nagra andra slags vävnader, eller ocksa 
förfärdigade de stora orediga vävnader, vari de emellanåt 
uppehollo sig. En tredje typ ater utgjordes av former, vilka 
av spinntradar och slem uppmurade langa slingrande gangar 
pa stenar och andra i vattnet liggande föremål. 
Man fann dock snart, att denna uppdelning av de skilda 
larvtypernas olika biologiska levnadssätt ej höll fullt streck, 
i det transportabla hus även anträffades inom de campodeoida 
larverna, och genom flera under slutet av 1800-, men i syn- 
nerhet under 1900-talet gjorda fynd förändrades den forna 
åsikten alltmer därhän, att även de campodoida larverna 
hade förmågan att spinna rör och hus, och att dessa larver 
stundom ställde sin spinnförmåga i näringsfångstens tjänst 
genom att tillverka fångstnät av olika typer. Dylika fångst- 
nät äro i synnerhet noggrant undersökta och beskrivna av 
WESENBERG-LUND, och huvudsakligen föranledd av hans pu- 
