52 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1914. 
trådarna och deras hopflätande får en större och vidare öpp- 
ning. Härigenom ökas ju även den filtrerande ytan, och 
således indirekt näringstillgången för larven. 
Vi se således, hur de yttre faktorerna samverka vid dessa 
förhållanden. I en sakta rinnande ström skulle ett fangstnät 
vara av mycket ringa nytta för larven, då den härigenom er- 
hållna näringen ingalunda kunde räcka till. Även möter det 
i detta fall intet hinder för larven att fritt krypa omkring och 
bemäktiga sig andra av samma skäl rikligt förekommande små- 
djur. Blir strömmen hastigare, ökas den förstnämnda möjlig- 
heten, samtidigt som den andra minskas, — en üvergangs- 
form här är troligen det av mig funna, nyss omnämnda kom- 
binerade nätröret, där såväl den genom strömmens filtrering 
erhållna näringen tillgodogöres, som även larven kan krypa 
omkring. Vid den starkaste strömmen ater försvåras detta 
senare i hög grad, då däremot näringstillgången i själva 
nätet ökas och ensamt för sig blir tillräcklig för larven. 
Det plötsliga uppträdandet och lika hastiga försvinnandet 
av fångstnät får även härigenom sin förklaring, nämligen be- 
roende pa växlande vattenmängd och därav framkallade än- 
dringar i strömstyrkan, samtidigt som väl även den m. I. m. 
rikliga förekomsten av plankton spelar in. Jag hoppas 1 fram- 
tiden genom fortgående iakttagelser häröver fa tillfälle att 
säkrare kunna avgöra dessa frågor. 
Vad uppkomsten av fangstnätet hos Polycentropus angar, 
får man väl antaga, att detta sker på liknande sätt genom 
strömmens utspännande verkan i förening med det ursprung- 
liga rörets tillbyggande och förstärkande genom larven. Det 
högst olika resultatet måste, såsom jag förut framhållit, anses 
bero på skiljaktigheter i djurens organisation och instinkter. 
WESENBERG-LUND har i sin avhandling om dessa larver 
även några spekulationer angående uppkomsten av Vewre- 
clipsis-näten, som jag dock ej kan gå med på. Han antager 
nämligen, att larverna spinna nätet bakifrån och framåt, en 
askadning som överensstämmer med den allmänna uppfatt- 
ningen om Trichopterlarvernas spinnsätt. Så säger t. ex. 
WESENBERG-LUND i en nyligen utkommen uppsats om vatten- 
insekter, att alla Trichopter-larver med undantag av familjen 
Hydroptilide spinna bakifrån och framåt. Såsom jag förut 
