ALM: TILL DE NÄTSPINNANDE TRICHOPTER-LARVERNAS BIOLOGI. 53 
haft tillfälle påpeka, är denna uppfattning ej riktig, enär de 
här berörda larverna spinna hela röret samtidigt, och där man 
ej kan urskilja någon fram eller bakända, enär larven oupp- 
hörligt byter om ställning. WESENBERG-LUND's åsikt anga- 
ende dessa larvers spinnsätt är nog därför felaktig och beror 
naturligen på, att han ej lyckats få se larverna spinna några 
rör, då de, enligt vad han själv i sin avhandling säger, en- 
dast spunno under natten. Det ligger ju då närmast till 
hands att antaga ett liknande spinnsätt som hos de i dessa 
avseenden väl kända »raupenformiga» larverna. 
Vi skola nu övergå till den tredje av de i början om- 
talade nätspinnande larverna, nämligen Hydropsyche sp. Denna 
art skiljer sig genast till utseendet från de föregående, i det 
den är mycket kraftigare byggd, med starkt chitinserad hud, 
korta, kraftiga ben och klor, yttre busklika gälar och ett par 
stora borst- eller hårknippen på fasthållarne (PI. I, fig. 4). 
Dessa egenskaper sammanhänga till stor del med djurens 
uppehållsorter. De föredraga nämligen starkt forsande bäckar, 
vari man ofta träffar dem i oerhörda mängder. Här upp- 
mura de på stenar eller andra föremål synnerligen fasta och 
hårda rör, vilka därjämte stundom äro kombinerade med 
ett slags vid mynningen utspända fångstnät. 
Fangstnaten hos Hydropsysche-larver voro de först upp- 
täckta och beskrivna näten hos campodecida Trichopter-larver, 
och detta redan på 1880-talet, då de i ett par uppsatser om- 
nämndes från Amerika. Sedermera ha sådana även funnits 
i Europa, nämligen i det i sötvattensbiologiska hänseenden 
så väl kända Danmark, där de på många ställen och hos 
trenne arter träffats av PETERSEN, USSING och WESENBERG- 
LUND. Märkligt nog omnämnas de ej av SILTALA från Fin- 
land, ett land, där man dock borde vänta sig att finna dylika. 
Dessa fakta tala liksom förhållandet var med föregående 
arter för, att larverna endast under vissa bestämda förhållan- 
den använda fangstnät, och troligen spela väl härvid de yttre 
förhållandena samma roll som för de förra larverna. I olik- 
het mot dessa förändras dock icke här hela det ursprungliga 
röret, utan larven påbygger endast detta åt ena hållet och 
uppsätter därvid sitt fangstnät. Utseendet av detsamma fram- 
