202 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1914. 
med celler, vilka växa ut från angränsande märgstrålar. Kam- 
biet dödas således i gången, men sedermera bildas utanför 
densamma ett nytt lager, som sammanhänger med den övriga, 
oskadade delen, så att vedbildningen kan fortsätta utanför 
gången, som på detta sätt blir innesluten i veden. 
Det blev först dansken NIELSEN förunnat att kläcka lar- 
ven och få den bestämd; det var en flugart vid namn Agro- 
mysa carbonaria ZETT, (Tidskr. f. Skovvæsen Bd. 20, sid. 
93— 100). 
NIELSEN kompletterar även i andra avseenden föregående 
uppgifter. 
I Danmarks skogar äro märgfläckarna mycket vanliga 
och larverna påträffas framför allt i träd, som växa på fuk- 
tig mark. Trädens ålder spelar ingen roll, ty larverna kunna 
påträffas i ett-åriga pilgrenar likaväl som i mycket gamla 
träd, men unga träd föredragas dock. Larverna uppträda ej 
överallt i träden, utan blott i den nedre delen av stammen 
och den övre delen av rötterna; undantagsvis finner man dem 
dock högt uppe i stammarna. 
I följande trädslag har man i Danmark funnit dessa lar- 
ver: grä- och vital, pil, björk, hassel, rönn samt Pyzrus- och 
Prunus-arter. 
I de fall, där märgfläckarnas uppkomstsätt har blivit klar- 
gjort, har det således varit fråga om fluglarver, och även från 
Nord-Amerika har GREENE beskrivit en kambiumminerare 
bland flugorna, tillhörande samma släkte Agromyza. (Journ. 
Agric. Research, vol. I n:o 6, 1914, sid. 471—474, tavl. 60—61.) 
Men den möjligheten är ju ej utesluten, att även andra 
insektlarver kunna frambringa liknande bildningar, liksom 
bladminerare utbildats såväl bland tvåvingar som skalbaggar, 
steklar och fjärilar. 
I vår litteratur har jag förgäves sökt efter uppgifter om 
dessa gångar, och det är i syfte att rikta uppmarksamheten 
på detta fenomen, som ovanstående korta redogörelse for 
dem lämnats, i anslutning till de iakttagelser, gjorda över 
dem sistlidna sommar av dr. T. LAGERBERG, vilka han jämte 
material av angripen ved och larver godhetsfullt ställt till 
mitt förfogande. 
