I02 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I902. 



erhölls prof på hafreax, på hvilka en del af småaxen hvitnat, 

 hvarigenom man antog en minskning i skörden af 15 procent. 

 Sjukdomen började vanligen å de nedersta småaxen och spred 

 sig sedan uppåt. Äfven å egendomen Fjellskäfte i Flöda socken 

 var förhållandet enahanda, och brefskrifvaren, löjtnant E. von 

 Celsing, omnämner, att å en ny hafresort från Svalöf, »Stora 

 Mogul», syntes vid ett besök å fältet endast enstaka vippor an- 

 gripna, men tre dagar senare var åtminstone hvar tionde vippa 

 starkt skadad. Dyjorden var ganska starkt gödslad med viborg- 

 fosfat. 



Som vanligt i dylika fall observerades inga insekter å de 

 sända profven. En Thrips-^rt kunde dock mistänkas %'ara skade- 

 göraren. Emellertid kan den starka torkan likaväl anses som 

 orsak till, att axen ej förmådde frambringa många mogna korn, 

 då tillräcklig njutbar näring i vanliga fall ej torde saknas i jorden. 

 Ett annat liknande fall, denna gång å korn, omnämnes af 

 förvaltaren R. Wedin å Skäggs på Gotland. Kornet växte å den 

 närbelägna Martebomyr på ett skifte om 150 

 tunnland. Härifrån erhöUos två prof å korn- 

 ax, det ena grönt med ännu späda småax, 

 det andra innehöll gulnade axfjäll utan kärna. 

 I de gröna axen kröpo flera små svarta blås- 

 fotingar [Trips), men å de gulnade syntes 

 inga sådana till. Det är dock ganska tro- 

 ligt, att djuren funnits äfven där, men läm- 

 Fig. 2. Blåsfot {Trips). ^^^ axen, sedan de beröfvat dessa sin saft 

 och kommit dem att vissna och torka. 

 Skada blott att ingen undersökte axen, innan de torkat, då orsaken 

 till skadan troligen kunnat utrönas. Brefskrifvaren säger: »Det 

 märkligaste är, att vårsädet nu i flera år just å detta skifte varit 

 skadadt på samma sätt, och många experiment, både hvad be- 

 träffar gödsling och jordens skötsel, tidig eller sen sådd, lämpligt 

 eller olämpligt väder, hafva ägt rum, utan att visa någon för- 

 ändring». 



Man är ännu ej riktigt klok på, h vilket inflytande blasfotin- 

 garna hafva på stråsädens fruktsättning, om de tomma och gulnade 

 småaxen alltid härröra från deras sugande. Här vid lag skulle 

 man kunna anse ett sådant angrepp som orsak till den tidiga 



