lampa: berättelse till landtbruksstyrelsen i go i. 109 



Efter öfvervintringen uppsöka spetsviflarna klöfverblommorna 

 för att i dem lägga ägg. De små larverna lefva sedan af frukt- 

 ämnena, och då de börja blifva färdiga att gå i puppa, märkes 

 deras närvaro lätt därpå, att en del blomhufvuden blifva bruna 

 och torka i förtid. Då torde det emellertid vara för sent att 

 för deras skull afslå klöfvern, ty förpuppningen kan försiggå i 

 ladan eller stacken troligen nästan lika bra som på fältet. Den 

 n)'ss utkläckta spetsvifvelns skal hårdnar snart, och den framåt 

 smala kroppen medgifver honom att lätt nog tränga sig genom 

 höet ut i det fria för att para sig och lägga ägg till andra gene- 

 rationen. Om slattern företages tidigare, d. v. s. genast, då blom- 

 mor framkommit, och larverna äro späda, är ej troligt, att dessa 

 skola kunna nära sig af de torkade blommorna tills förvandling 

 till puppa äger rum. Undersökningar rörande denna fråga skulle 

 lättast kunna ske å fält, där fröen året förut blifvit förstörda af 

 viflar. Något försök i den vägen har ej, så vidt jag vet, förekommit, 

 Det kunde tillgå på följande sätt: Å det fält, där man har skäl 

 antaga, att viflar komma att uppträda, afslås ett litet fång klöf- 

 ver, då alla blommor slagit ut, och torkas som vanligt. En ny 

 sådan slåtter verkställes efter 8 dagar och en tredje, då bruna 

 blomhufvuden börja visa sig. Hvart och ett af dessa tre höknip- 

 pen förvaras särskildt uti en tät påse eller låda. Efter någon 

 tid framkomma viflarna, där larver kunnat fullbildas och förvand- 

 las i puppor, och man kan därigenom se, vid hvilken tid klöf- 

 vern bör skördas, för att skadedjuren skola gä under. Det skulle 

 kunna medföra stor nytta, om någon landtbrukare ville, af intresse 

 för saken, förfara så, som nyss uppgifvits, och sända de små klöf- 

 verknipporna hit till Anstalten, sedan de torkat, så att undersök 

 ning där kunde ske. Bäst vore, om man i stället för höknip- 

 por sände de afplockade blomhufvudena. 



Gräsflyets {Charœas Granihiis L.) larver, den s. k. gräs- 

 masken, hafva, som redan är nämndt, härjat på ett ställe i Jön- 

 köpings län och detta redan i slutet af maj (A. von Geijer), 

 d. v. s. omkring tre veckor tidigare, än hvad som plägar vara 

 fallet i Norrland. I Helsingland har gräsmask uppträdt i hela 

 Delsbo socken och för öfrigt på flera ställen (Rudolphi). 



Timotejvecklaren [Tortrix Paleana Hb.). Denna fjäril 

 larver uppträdde för några år sedan å en egendom i Finland i 



45 



