126 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I902. 



tredje hudömsningen. Men äfven en och annan nästan fullvuxen 

 larv, tyskarnes »Vierhäuter», påträffades allaredan, liksom å andra 

 sidan än flera i utveckling efterblifna, ända ned till »Einhäuter» 

 med en- hufvudbredd af i — 1,25 mm. och en kroppslängd af 

 endast omkring 6 mm. Sådana bakom hufvudmassan af larver 

 i storlek efterblifna individer träffades sedan successive under 

 hela larvtiden och hunno dessa säkerligen aldrig till förpuppning,, 

 utan dogo. 



Den 9 juli bildade sig den första puppan i kulturburk och 

 den 10 juli iakttog jag den första puppan, bildad påtagligen 

 samma dag, ute i det fria (å Älberga boställsskog). Redan den 

 6 juli lär emellertid den första puppan för året ha påträffats å 

 Björkviks allmänning. Den 1 1 juli och följande dagar fortgick 

 sedan puppbildningen allmänt. 



Den 20 juli sågos de första fjärilarne flyga (i skogen vid 

 Vira). Kläckningsförsök gåfvo som resultat, att puppstadiet varar 

 genomgående jämt 10 dygn, men det kan säkerligen under annan 

 ogynsammare väderlek äfven fördröjas med en eller annan dag. 

 — De sista dagarna i juli syntes fjärilarne ganska allmänt ut- 

 komna, och påträffades då äfven de första ägghögarna för året. 

 Nu var Nunnan således samtidigt att finna i alla sina fyra ut- 

 vecklingsstadier. 



Själfva hufvudmassan af fjärilar torde hafva visat sig under 

 tiden 4 — 6 augusti. På sina ställen, såsom t. ex. vissa delar af 

 Älberga bruks skogar och Björkviks allmänning, kunde då räknas 

 ända till 800 — 900 fjärilar per träd, medan å andra lokaler,, 

 t. ex. närrriast kring Vira i under fjolåret kalätna bestånd, den 

 3 1 juli knappt en enda fjäril kunde upptäckas på stammarna. 

 Äfven å östkinds allmänning iakttogs den 4 augusti somligstädes- 

 rätt mycket fjärilar. 



Utvecklingen synes sålunda i år hafva hållit ganska jämna 

 steg med den under fjolåret iakttagna,^ medan den år 1898 tycks 

 varit betydligt senare, enär fjärilens hufvudsvärmning då inföll först 

 under sista tredjedelen af augusti ^. Att olika väderlek samt Ijus- 

 och värmeförhållanden, hvilka, som kändt, i allmänhet inom in- 



^ Se Berättelse om Nunnehärjningen i Södermanland och Östergötland 

 under är 1899. Tidskr. f. Skogshush. Arg. 28. 1 900, pag. 88. 



^ Se J. H. Wermelin, Om Nunnan. Stockholm 1899. pag. 9. 



2 



