BENGTSSON: BIOLOGISKA UNDERSÖKNINGAR ÖFVER NUNNAN. 1 39 



Det yttre utseendet hos larverna, som angripits af sjukdo- 

 men, är, såsom framgick af iakttagelser på ett stort material 

 dels i kulturer, dels ute i naturen, följande. I sjukdomens första 

 stadium, försåvidt detta kan afgöras, visa sig larverna oroliga, 

 upphöra att äta och ströfva omkring, sökande sig alltid, om möj- 

 ligt, uppåt mot topparna af föremålen. Ett utslag af denna på- 

 fallande vandringsdrift hos dem är det s. k »Gipfeln» eller 

 »Wipfeln», ett fenomen som af Henschel^* anses för det osvik- 

 ligaste tecknet till en bland larverna utbruten » Schlaffsucht» - 

 epidemi. De samla sig därvid, ofta i tusental, å toppskottet och 

 de öfversta sidoskotten — stundom äfven någon gång i de öfre 

 grenvinklarna — hvilka då ända ut i yttersta spetsen fullständigt 

 betäckas af larverna och synas deformerade. I såväl unga som 

 gamla träd och i tall såväl som gran iakttogs företeelsen ^''. Ett 

 nedåt vandrande af de sjuka larverna på stammen förekommer 

 däremot icke såsom något för desamma utmärkande sjukdoms- 

 drag, såsom Henschel håller före, h vilken, förnekande det »ein- 

 oder mehrmaligen freiwilligen Abbaumen» af friska larver, på- 

 står, att larverna »nur gezwungen durch Futtermangel oder Krank- 

 heit» vandra nedför stammen^''. 



1* G. Henschel, Die Seuche der Nonnenraupe. Leipzig und Wien 

 1891, pagg. 6 och 8. — Enligt Hofmann, Die Schlaffsucht (Flacherie) der 

 Nonne {Liparis monacha). Frankfurt a. M. 1891, p. 12 är »Wipfeln» all- 

 deles icke ett »Flacherien» uteslutande tillkommande symptom, >da es auch 

 bei andern Raupenkrankheiten z. B. einer durch Entomophthoreen bedingten 

 epidemischen Krankheit vorkommt». 



^^ Endast i gran synes »Wipfeln »-fenomenet förut vara kändt att 

 uppträda. På detta förhällande stöder sig påtagligen det af K. Eckstein, 

 Untersuchungen über die in Raupen vorkommenden Bakterien. Zeitschr. f. 

 Forst- und Jagdwesen. Jahrg. 26. Berhn 1894, pag. 417 gjorda försöket att 

 förklara ifrågavarande företeelse, i det han väsentligen i barrens olika längd 

 och ställning hos gran och tall vill finna anledningen, hvarför »Wipfeln» 

 endast kunde förekomma i det förra, men icke i det senare trädslaget. Hy- 

 potesen, redan svag i sig siälf, förfaller inför nu framlagda faktum af ett äfven 

 i tall typiskt utbildadt »Wipfeln». 



1*^ G. Henschel anf. arb. pag. 6. Mot detta Henschels påstående 

 opponerar sig C. voN TuBEUF, Die Krankheiten der Nonne (Liparis Moiiaclid). 

 Forstl.-Naturwiss. Zeitschr. Jahrg. I. München 1892, pag. 73 mycket bestämdt 

 på grund af egna iakttagelser. — I samma riktning som V. Tubeuf's gå 

 Dorrer's iakttagelser (Die Nonne [Liparis monacha] im Oberschwäbischen 

 Fichtengebiet in den letzten fünfzig Jahren. Stuttgart 1891, pag. 30J. 



15 



