142 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I902. 



eljest, såvidt jag förstått, utbildade »SchlafFsucht» -symptom, har 

 jag i stället för den illa luktande, bruna vätskan funnit ett gråhvitt 

 och mera tunnflytande, men mindre starkt luktande innehåll som 

 slutprodukt, ett förhållande, som synes mig anmärkningsvärdt, 

 eftersom ingenstädes i den litteratur på området, som varit mig 

 tillgänglig-", jag funnit något sådant omnämndt. 



Såsom framgår af ofvanstående skildring, har »Schlaffsucht» 

 en del af symptomen, både yttre och inre, gemensamma med 

 hungersjukdomarne, en synpunkt, som ej tyckes hafva i allmän- 

 het beaktats, men torde kasta ett visst ljus öfver det i det före- 

 gående postulerade sammanhanget mellan bakteriesjukdoraarne 

 och larver, hvilkas vitalitet genom utsvältning mer eller mindre 

 nedsatts. Att desamma emellertid alldeles icke äro en följd af 

 larvernas uthungring i och för sig, är å andra sidan redan ut- 

 tryckligen påpekadt. 



Om än sjukdomen i fråga helt visst kräfver sina flesta offer 

 bland larverna, så dukar dock äfven en mängd under först i 

 puppstadiet, och påfallande var sålunda å sina ställen, isynnerhet 

 kring Vira, massan af sjuka eller döda puppor. Dessa förråda 

 utvändigt ingen sjuklighet, men fattade med handen eller pin- 

 cetten falla de genast sönder, liksom larverna å motsvarande 

 framskridna stadium af sjukdomen, och en deras inre fyllande 

 mörkbrun, tjock, illaluktande vätska utflyter. Denna intorkar 

 snart äfven i de intakta pupporna, af hvilka slutligen endast det 

 tomma och hårdnade skalet återstår. — Hos puppan har jag, lika 

 litet som i larvens inre, funnit de ofvan omnämnda polyedriska 

 kornen. Egendomligt förefaller det, att Wachtl och Kornauth, 

 som hålla desamma för så karakteristiska bildningar i »jauche» 

 hos larven, aldrig konstaterat dem hos puppan"^. — Ej sällan 

 träffar man emellertid på ini pupporna döda, väl utbildade fjä- 

 rilar, hvilka, säkerligen angripna af samma infektionssjukdom, ej 



^'- Arbetena af F. Tangl, Bakteriologischer Beitrag zur Nonnenraupen- 

 Irage. (Forstwissenschaft!. Centralblatt 1892), A. Mei zger und N. J. C. 

 Muller, Die Nonnenraupe und ihre Bakterien (Mundeuer forsll. Hefte 1895) 

 samt det nya af K. Eckstein, Infektionsversuche und sonstige biologische 

 Beobachtungen an Nonnenraupen (Zeitschr. f. Forst- und Jagdwesen 1 900) ha 

 tyvärr ej varit för mig tillgängliga. 



-^ Anf. arb. pag. 30 f. — Af detta förhållande sluta nämnda författare, 

 att »Schlaffsucht »-sjuka larver aldrig hinna till puppstadiet. 



18 



