64 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IQ I 8. 



der avvikande ribbförgrening (vilken senare särskilt framhålles 

 av AURIVILLIUS och Spuler) peka tydligt på coiifit salis. Stri- 

 gilla skall dessutom övervintra som larv. — Larven togs ^^/t, då 

 han satt till hälften inkrupen i knoppen till en lindblomma; 

 fick sedan lindblommor till föda, åt även något av skärmbla- 

 det, men höll sig helst till blomknopparna, som uråtos genom 

 ett hål från sidan, knappt tillräckligt för larven att tränga 

 sig in genom. I ovan citerade litteratur anges endast ek, 

 särskilt buskar, som larvens näringsväxt, SpüLER citerar dess- 

 utom Pabst, som funnit larven pä blåbär. Strigiilas larv 

 skall däremot, utom på ek, även vara funnen på Ihid och 

 bok. Tiden för larvens förekomst uppges olika till juni, juli, 

 augusti, Seppz säger »om hösten». — Färg gul med 5 mm. 

 långa, fina, glest ställda hår, utom de kortare, styva håren 

 på vårtorna. Huvud gulbrunt med gul A -formad teckning; 

 nackplåt liten, Ijusbrun med fin, ljusare delningslinje; rygg- 

 linje fin, Ijusbrun, börjar vid 2 thoracalleden, i framkanten 

 av abdominalsegmenten i, 3, 7 och 8 med en liten mörk- 

 brun, tvärställd, trekantig fläck med spetsen bakåt; sidorygg- 

 linjen vitgul, å abdominalsegmenten i, 3 och 5 med brun 

 fläck eller skuggning i nederkanten; sidolinjen vitgul. Lar- 

 ven var ^^/t 10 mm. lång, tillväxte till ungefär 12 mm. och 

 gjorde sedan, ^/s. sin kokong vid en kvist, en ordentlig, båt- 

 formig kokong, som man är van att finna hos aiadlatella L., 

 täckt av avgnagda spånor av barken, varigenom den fick bar- 

 kens bruna färg. Enligt litteraturuppgifterna skall puppan vila i 

 en spanad, inblandad med bladpartiklar eller gjord av lavar. 

 Vad aiadlatella beträffar, göres kokongen med hjälp av det 

 material, som för tillfället finnes till hands, vilket väl i de 

 flesta fall är barken av eu en kvist, men kan även göras av 

 bladpartiklar o. d., dock alltid båtformig, så omnämner LJUNG- 

 DAHL (Ent. Tidskr. 191 5, 26) en larv, som använde luddet på 

 undersidan av ett oxelblad till sin »båt» ; om hösten faller då pup- 

 pan med bladet till marken och övervintrar där. Hos Seitz, där 

 strigida och confiisalis räknas till skilda släkten, den förra till 

 Roeselia Hbn., den senare till Celania Wkr., framhålles, att 

 hos Rocselia-^Xéik^iQi. göres en båtformig kokong med invävda 

 barkflisor, hos Cclauia åter vilar puppan i en spanad av 



