272 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I918. 



Struggle with some insect enemy, in which the larva has been 

 wounded. The blood of caterpillars forms a black clot, so 

 that wounds are nearly always black until after the next 

 change of skin. — This is another form of mimetic resem- 

 blance — the deceptive appearance of the traces left by an 

 enemy suggesting that the larva is already 'occupied'» Alltså! 

 Det naturliga urvalet har frambragt svarta fläckar på larvens 

 kroppssegment, emedan dessa påminna parasitsteklar om att 

 larven redan är anstücken och sålunda skydda sin bärare. 



Om man redan vid en ytlig betraktelse börjar tvivla på 

 darwinisternas färgteorier, så gör man det ännu mer vid ett 

 närmare studium. Detta kan ju synas egendomligt, eftersom 

 många frejdade vetenskapsmän hylla desamma, men jag fram- 

 håller då, att mimicryiäran kom till under en tid, när hela 

 världen upprördes av Darwin'.S teorier och följaktligen var 

 mindre utsatt för kritik än under andra omständigheter. 

 Dess anhängare utövade troligen en stor suggestion på 

 varandra, vilken ännu i dag gör sig gällande. 



Vi skola nu närmare undersöka de olika färgproblemen, 

 och för detta ändamål framlägger jag först några 'mimetic 

 analogies' mellan flugor och andra insekter såväl från vår 

 egen fauna som från tropiska nejder. De flesta av dessa ut- 

 göras av s. k. sphccoidi, vilken ju i allmänhet förklaras med, 

 att flugorna genom naturligt urval blivit mer eller mindre lika 

 färgrika steklar, vilka fruktas för sin gadd. Den förekommer 

 mest inom familj Syrphidœ, men även hos Asilidœ, Boniby- 

 liidœ, Mydasidœ, Conopidœ och Muscidœ m. fl. 



Ett av de vanligaste exemplen är den ovan omtalade 

 Elistalis tenax, som liknar vårt allmänna honungsbi (tavl. 

 I, I o. 2). Flugan uppehåller sig tillsammans med detta på 

 olika växter och flyger från blomma till blomma för att söka 

 honung. Dess flykt är inte präglad av samma energi som 

 hos biet, men detta beror på hennes solitära ställning i livet, 

 som tillåter flugan att dela sin tid mellan älskog och närings- 

 fång. Om hösten träftas hon ofta inomhus, där hon brum- 

 mande far på en fönsterruta. Ehuru sålunda biet och Eiis- 

 talis föra ett jämförelsevis lika levnadssätt, hava de däremot 

 olika utveckling. Flugans larv, den s. k. råttsvanslarven, 

 lever i gödselvatten och föri)uppas på land, under det att 



