290 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1918. 



rovflugorna, vilka uppehålla sig på stenar, plank och gärdes- 

 gårdar, välja sålunda ofta en grä omgivning. Sä satt t. ex. 

 en hona av JMacJuDius atricapilliis på den enda gråa bräda, 

 som fanns i en stor gulaktig brädhög. A andra sidan har 

 jag ofta fångat individ av samma flugor på såväl den vita, 

 gråa som röda delen av en gärdesgård. Att instinkten inte 

 alltid gör sig gällande vid val av omgivning visar även det 

 förhållandet, att LapJwia gilva i likhet med sina anförvanter 

 ofta lurar pä byte från den ljusa ytan av en tallstubbe. 

 Scatophaga stcrcoraria uppehåller sig dessutom stundom på 

 gröna blad. 



Jag har i det föregående framlagt några synpunkter på 

 färg- och formproblemen bland flugor och jag skall nu i sam- 

 band med dessa giva en sammanfattning av mina allmänna 

 åsikter om ämnet. Jag håller mig härvid endast till verkliga 

 s. k. 'mimetic analogies' och överser helt och hållet med 

 sådana, vilka äro beroende av olika författares frodiga fantasi. 



'Mimicry' och 'skyddande likhet' äro i första hand be- 

 roende av levnadssätt samt yttre och inre inflytelser. 

 Levnadssättet kan härvid antingen inverka helt mekaniskt på 

 formen eller också biologiskt med avseende på omgivningen. 



Vid 'skyddande likhet' tillkommer även instinkten i 

 någon mån som inverkande faktor. 



Ett djur, som liknar en immun art med lysande färger 

 eller som harmonierar med sin onigivning, kan härigenom 

 ofta skyddas mot olika fiender. Den nytta, som härav upp- 

 kommer, är emellertid endast sekundär och av ringa be- 

 tydelse. 



Det 'naturliga urvalet' framtvingas nämligen icke av 

 levande fiender utan endast av olika naturkrafter. De 

 djur, vilka i färg och form på bästa sätt reagera mot dessa, 

 bliva tongivande för arten. 



Som av ovanstående framgår kan jag inte i likhet med 

 Werner utesluta nyttan från uppkomsten av djurens ut- 

 seende. Jag anser emellertid, att denna ligger i skydd mot 

 naturkrafterna och ej mot levande fiender. Vad det sekun- 



